# Küsimused ja vastused

&reporting.bugs; &updating.documentation;

Mida kujutab endast &kstars;i ikoon?

&kstars;i ikoon on sekstant ehk käsiteleskoop, mida kasutasid laevnikud aegadel, kui purjelaevadega sõites olid oluliseks orientiiriks tähed. Hoolikalt tähtede asukohta jälgides võis laevnik üsna täpselt kindlaks määrata aluse asukoha pikkus- ja laiuskraadi.

Mida tähendavad Päikesesüsteemiväliste objektide sümbolid?

Sümbol osutab objekti tüübile:

- tühi ring: hajusparv

- ristiga ring: kerasparv

- kast: hajusudu

- romb: supernoova jäänuk

- ring väljaulatuvate joontega: planetaarudu

- ellips: galaktika

Mida tähendavad Päikesesüsteemi väliste objektide erinevad värvid?

Üldiselt viitavad värvid sellele, millisesse kataloogi objekt kuulub (Messier, NGC või IC). Kuid mõne objekti puhul viitab erinev värv ka sellele, et objekti kohta on saadaval lisapilte hüpikmenüü vahendusel (vaikimisi on selliste ekstrate värviks punane).

Miks on andmebaasis nii palju USA ja nii vähe teiste maade linnu? Kas see on mingi vandenõu?

See võib olla ka vandenõu, kuid &kstars; ei ole sellesse segatud! Me ei ole suutnud leida ühtainsat pikkus- ja laiuskraadide andmebaasi, mis hõlmaks ühtlaselt kogu maakera. Me püüame praegu lisada oma andmebaasi võimalikult rohkem linnu väljaspool USAd. Kasutajad Norrast, Itaaliast ja Koreast on saatnud meile oma linnade nimekirjad. Kui ka sina saad sellesse oma panuse anda, oled teretulnud.

Miks ma ei saa maapinda näha, kui kasutan ekvaatorilisi koordinaate?

Lühidalt: see on ajutine puudujääk. Meil tekkis probleem, kui püüdsime luua täidetud polügoone, mis kujutaksid ekvaatorilises režiimis maapinda. Kuid ega tegelikult ekvaatoriliste koordinaatide puhul ei olegi maapinna näitamisel erilist tähtsust, mis on üks põhjuseid, miks selle vea parandamine on olnud üsna teisejärgulise tähtsusega ülesanne.

Miks ekraani kerides kaovad tuhmimad tähed ja Päikesesüsteemi välised objektid, mis ei kuulu Messieri kataloogi?

Kui kujutist nihutatakse, peab &kstars; ümber arvutama iga oma andmebaasis leiduva objekti pikselkoordinaadid, mis tähendab päris korralikku matemaatikat. Kujutist kerides (kas nooleklahvi või hiirega) muutub see aeglaseks ja hüplevaks, sest arvuti ei suuda liikumisega kaasas käia. Kui jätta osa objekte kaasamata, kahaneb tunduvalt arvutamiskiirus, mis omakorda võimaldab sujuvamat kerimist. Selle võimaluse saab välja lülitada vaateseadistuste aknast, sealsamas saab ka valida, milliseid objekte varjata.

Ma ei saa aru kõigist mõistetest, mida &kstars; kasutab. Kust võiks leida seletusi kõigi nende astronoomiliste mõistete kohta?

&kstars;i käsiraamatus leidub ka AstroInfo projekt ehk valik lühikesi ja viidetega varustatud artikleid selliste astronoomiliste teemade kohta, mida &kstars; võimaldab näitlikustada. AstroInfo ei ole kellegi eraettevõtmine, vaid ühispanus, nagu näiteks GNUpedia või Everything2. Kui ka sina soovid anda oma panuse AstroInfosse, siis võiksid ühineda meie meililistiga kstars-info@lists.sourceforge.net.

Kui täpne on &kstars;?

&kstars; on päris täpne, kuigi mitte (veel) nii täpne, kui ta võiks olla. Ülitäpsete arvutuste puhul tekitavad probleeme arvukad lisategurid. Kui sa ei ole just professionaalne astronoom, ei peaks sind tõenäoliselt sellised probleemid kunagi vaevama. Silma võib see torgata aga ennekõike kahel juhul, nimelt varjutuste ajal ja tõusul või loojangul. Allpool selgitame, et näiteks Kuu asukohta on ülitäpselt väga raske ette öelda, mistõttu &kstars; ei ole praegu ilmselt parim vahend kuuvarjutuste ennustamiseks.

Toome siin ära mõningad rakenduse täpsust piiravad tegurid:

- Planeetide asukohad on täpsed ainult praeguse epohhi umbes 4000 aasta piires. Neid saab ennustada viimaste sajandite vaatluste põhjal planeetide orbiite Fourier' analüüsi abil uurides. Koolis õpitakse, et planeetide orbiit ümber Päikese on lihtne ellips, kuid see ei ole päris õige. Täiesti korrektne oleks see juhul, kui Päikesesüsteemis oleks ainult üks planeet ning nii Päike kui too planeet oleks punktmassid. Tegelikkuses aga mõjutavad planeedid pidevalt üksteist, muutes kergelt üksteise orbiite, samuti tuleb arvestada pretsessiooni. Tänapäeval on isegi arvatud, et planeetide orbiidid ei pruugi kaugemale vaadates (st. miljonite või miljardite aastate pärast) sugugi stabiilsena püsida. Rusikareeglina on aga võimalik loota planeedi asukoha täpsust mõne kaaresekundilise eksimuse piires aastate -2000 ja 6000 vahel.

  Erand sellest reeglist on Pluuto, mille asukoht on vahest isegi kümneid kordi ebatäpsem kui teistel planeetidel. Kuid praeguse epohhi läheduses võib siiski ka selle asukohta nii ühe kaaresekundi sees kindlaks määrata.

  Kõige raskem on aga ülitäpselt kindlaks määrata Kuu asukohta, sest selle liikumist mõjutab väga tugevasti Maa. Pealegi on see meile nii lähedal, et isegi väikesed muudatused, mida kaugemate objektide korral ei pruugi tähele pannagi, on Kuu korral hõlpsasti tajutavad.

  Rakenduse kõige ebatäpsemad objektid, kui aluseks võtta pikem ajavahemik, on komeedid ja asteroidid. Me kasutame väikeplaneetide jaoks tugevasti lihtsustatud orbiidimudelit, mis ei võta arvesse muude kehade mõjutusi. Seepärast saab nende asukohta usaldusväärseks pidada ainult käesolevale hetkele üsna lähedale jääval ajal. Isegi praeguse epohhi korral võib asteroidide ja komeetide asukohamäärangus ette tulla 10 kaaresekundi või suuremaidki eksimusi.

  Kaugemale minevikku või tulevikku jäävate daatumite üle ei ole praegu isegi mõtet pikemalt arutleda, sest klass QDate, mida me andmete salvestamiseks kasutame, ei võimalda kuupäevi enne 1752. aasta oktoobrit (siis võeti kasutusele tänapäevane gregooriuse kalender; vaata selle kohta lähemalt artiklit liigaastate kohta). Tulevikku vaadates saab uurida kuni umbes aastani 8000. Kunagi soovime kasutusele võtta oma andmeklassi, mis võimaldab liikuda ka minevikus senisest kaugemale.

Kas ka mina saan kaasa aidata &kstars;i tulevastele versioonidele?

Otse loomulikult! Anna endast teada meie meililistis kstars-devel@kde.org. Kui soovid kaasa aidata programmeerimisel, tõmba meie CVS-ist alla koodi uusim versioon ja asu selle kallal tegutsema. Paketiga käib kaasas mitu README faili, mis selgitavad vähemalt osaliselt koodi. Kui tahad teada, mille kallal eriti oleks vaja tegutseda, vaata faili TODO. Oma kaastöö võib saata meililisti kstars-devel ning mõistagi saab seal esitada ka mis tahes küsimusi, mis sul töös tekkida võivad.

Kui sa ei ole aga programmeerimisega heal jalal, võib sinu abi ometi ära kuluda tõlkimisel, dokumentide ja AstroInfo artiklite juures, URL viitade pakkumisel, veateadete saatmisel ning uute võimaluste ja soovide väljamõtlemisel.