# &kmplot;i seletused

## Funktsioonide süntaks

Arvestama peab mõne süntaksireegliga:

    nimi(var1[, var2])=liige [;laiendid]

nimi

  Funktsiooni nimi. Kui esimene märk on r, eeldab parser, et kasutatakse polaarseid koordinaate. Kui esimene märk on x (nt. xfunc), eeldab parser, et teise funktsiooni alguses seisab y (antud näite puhul yfunc), mis määrab funktsiooni parameetrivormingus.

var1

  Funktsiooni muutuja

var2

  Funktsioonirühma parameeter. See peab olema eraldatud komaga. Rühmaparameetrit saab kasutada näiteks mitme graafiku joonistamiseks ühe funktsiooni põhjal. Vaata näiteks võtit P, millest kõneleb .

liige

  Funktsiooni määrav avaldis.

## Eelmääratud funktsiooninimed ja konstandid

Kõiki &kmplot;ile teada eelnevalt määratud funktsioone ja konstante saab näha menüükäsuga Abi Nimed. Nendeks on:

ruut, ruutjuur

  Tagastab vastavalt arvu ruudu ja ruutjuure.

exp, ln

  Tagastab vastavalt arvu eksponent- ja naturaallogaritmi.

log

  Tagastab arvu kümnendlogaritmi.

sin, arcsin

  Tagastab vastavalt arvu siinuse ja arkussiinuse. Pane tähele, et siinuse argument ja arkussiinuse tagastatav väärtus on radiaanides.

cos, arccos

  Tagastab vastavalt arvu koosinuse ja arkuskoosinuse. Samuti radiaanides.

tan, arctan

  Tagastab vastavalt arvu tangensi ja arkustangensi. Samuti radiaanides.

sh, arcsh

  Tagastab vastavalt arvu hüperboolse siisnuse ja hüperboolse arkussiinuse.

ch, arcch

  Tagastab vastavalt arvu hüperboolse koosinuse ja hüperboolse arkuskoosinuse.

th, arcth

  Tagastab vastavalt arvu hüperboolse tangensi ja hüperboolse arkustangensi.

sin, arcsin

  Tagastab vastavalt arvu siinuse ja arkussiinuse. Pane tähele, et siinuse argument ja arkussiinuse tagastatav väärtus on radiaanides.

cos, arccos

  Tagastab vastavalt arvu koosinuse ja arkuskoosinuse. Samuti radiaanides.

pii, e

  Konstandid, mis esindavad vastavalt &pgr; (3,14159...) ja e (2,71828...).

Neid funktsioone ja konstante ning isegi kõiki kasutaja määratud funktsioone saab kasutada ka teljeseadistuste määramisel. Vaata .

## Laiendid

Funktsiooni laiendi määrab funktsiooni definitsioonile järgnev semikoolon, millele omakorda järgneb laiend. Näiteks:

    f(x)=x^2; A1

näitab graafikut y=x2 koos selle esimese tuletisega. Järgnevalt kirjeldame toetatud laiendeid:

N

  Funktsioon salvestatakse, kuid seda ei kujutata, nii et seda saab kasutada nagu iga muud eelnevalt või kasutaja määratud funktsiooni.

A1

  Funktsiooni tuletise graafik joonistatakse lisaks samas värvis, kuid peenema joonega. Laiend ei toimi parameetrivormingus funktsioonide puhul.

A2

  Funktsiooni teise tuletise graafik joonistatakse samas värvis, kuid peenema joonega. Laiend ei toimi parameetrivormingus määratud funktsioonide puhul.

D[a,b]

  Määrab domeeni, mille funktsiooni näidatakse. Parameetrivormingus funktsioonide korral on see parameetri funktsioon ning vaja on määrata ainult x funktsioon.

P[a{,b...}]

  Selle laiendiga saab anda väärtuste loendi graafikuna kujutatava funktsioonirühma parameetrile. Näiteks `f(x,k)=k*x;P[1,2,3]` joonista graafiku funktsioonidele f(x)=x, f(x)=2*x and f(x)=3*x. Funktsioone võib kasutada ka P võtme argumentidena.

## Matemaatiline süntaks

&kmplot; kasutab tavapäraseid matemaatilise funktsiooni väljendamise viise, nii et see ei tohiks raskusi valmistada. Esinemissageduse järjekorras on &kmplot;ile tuntud operaatorid järgmised:

^

  Katus tähendab astendamist, &eg; `2^4` tagastab 16.

*, /

  Tärn ja kaldkriips tähistavad korrutamist ja jagamist, &eg; `3*4/2` tagastab 6.

+, -

  Pluss ja miinus tähistavad liitmist ja lahutamist, &eg; `1+3-2` tagastab 2.

Pane tähele järjekorda, mis tähendab, et kui sulge ei kasutata, sooritatakse astendamine enne korrutamist/jagamist, mis omakorda sooritatakse enne liitmist/lahutamist. Nii tagastab `1+2*4^2` 33, aga mitte näiteks 144. Selle vältimiseks kasuta sulge. Toodud näite alusel tagastab `((1+2)*4)^2` hoopis 144.

## Joonistamisala

Vaikimisi joonistatakse täpselt antud funktsioonid x-telje nähtaval osal. (Selle muutmisest konkreetsete funktsioonide korral räägib .) &kmplot; arvutab x-telje iga piksli jaoks välja funktsiooni väärtuse. Kui tulemuseks olev punkt asub joonistusalal, seostatakse see joone abil viimase joonistatud punktiga.

Parameetriga määratud funktsioonid joonistatakse vastavalt parameetri väärtusele vahemikus 0 kuni 2&pgr;. Vahemiku võib määrata ka käsitsi D laiendiga (vaata ).

## Niitristikkursor

Kui hiirekursor asub joonistamisalal, muutub kursor niitristikuks. Selle asukoha koordinaate näeb koordinaattelgede lõikekohtadel, samuti olekuribal peaakna allservas.

Funktsioonide väärtusi saab täpsemalt jälgida, kui klõpsata graafikule või selle kõrvale. Niitristik võtab siis graafikuga sama värvi. Uus klõps kuskil mujal aknas lõpetab jälgimise.

Arvesta, et jälgimine on võimalik ainult otseselt määratud funktsioonide korral. Koordinaate näidatakse alati vastavalt Descartes'i süsteemile. Sel moel ei saa jälgida parameetrilisi funktsioone, polaarkoordinaatides antud funktsioone ega tuletisi.