Pamela
Robert

    pamroberts@blueyonder.co.uk

Marek
Laane

    bald@starman.ee

Tõlge eesti keelde

# &kspread;i põhitõed

Nagu ülejäänud &kde;, on ka &kspread; igati kohandatav, mis võib tekitada probleeme neile lugejatele, kes püüavad võrrelda käsiraamatus kirjapandut sellega, mida nad näevad enda töötava &kspread;i aknas. Et vähemalt osaliselt segadust vähendada, on soovitatav &kspread;i esimesel käivitamisel määrata &kspread;i seadistustedialoogi (selle saab avada menüükäsuga Seadistused&kspread;i seadistamine...) kõigil kaartidel kehtima vaikeväärtused, välja arvatud kaardil Muud valiku Lõpetamise režiim juures, kus tuleks valida Puudub.

Üsna mõttekas oleks sisse lülitada ka kohtspikrid, mida saab teha &kde; juhtimiskeskuse dialoogis Välimus Stiil.

## Tabelitöötlus algajatele

Selles osas püüame näite varal selgitada, mida teeb üldse tööleht rakenduses &kspread; ja miks see kulub marjaks ära igasugustes olukordades, kus tegemist on arvudega. Kui sa oled varemgi tabelitöötlusega kokku puutunud, võid arvatavasti selle osa lihtsalt vahele jätta.

Kõigepealt tuleb &kspread; käivitada. Seda saab teha hiire vasaku nupu klõpsuga töölaual või paneelil asuval &kspread;i ikoonil (kui see ikka seal asub) või valides K menüüst Kontoritöö&kspread;.

KSpread esmakäivitusel Käivitamisel saab kõigepealt valida, kas avada mõni hiljuti kasutatud dokument, luua uus dokument malli põhjal (valides vajaliku kategooria ja siis malli) või avad olemasolev dokument. Vali vasakul Tavalised ja siis mall Tühi tööleht. Seejärel klõpsa nupule OK.

Kui &kspread;i dokument on avatud, näed tühjade ristkülikukujuliste lahtritega teatud arvuks ridadeks ja veergudeks jagatud tabelit. Siia saab sisestada kõik vajalikud andmed, valemid, teksti või diagrammid. Käivitamine 1

Nüüd sisesta tekst ja väärtused, mida näed ülaltoodud pildil esimeses viies reas, oma töölehele. Jäta esialgu rida 7 kõrvale. Lahtrisse millegi kirjutamiseks vali lahter hiire vasaku nupu klõpsuga lahtris. Seejärel kirjuta lahtrisse vajalik info ning vajuta klahvi Enter või kasuta nooleklahve liikumaks järgmisse lahtrisse.

Meie oleme näites sisestanud äärmiselt lihtsa kahe kuu eelarve, kus on näidatud, kui palju me arvame end kulutavat toidule, kommunaalkuludeks, riietele ja muule. Nüüd vali lahter B7 (veerg B, rida 7), kirjuta sinna `=B2+B3+B4+B5` ja vajuta klahvi Enter. Kuna lahtrisse kirjutatu algab märgiga =, peab &kspread; seda valemiks ehk millekski, mida tuleb arvutada, antud juhul siis liita kokku nelja lahtri ehk B2-B5 väärtused. See, mida me nüüd lahtris B7 näeme, ongi sellise arvutustehte tulemus.

Samasuguse valemi võib kirjutada lahtrisse C7, ainult et sel juhul peaks see olema kujul `=C2+C3+C4+C5`. Kuid on veelgi lihtsam viis: kopeerida lahter B7 ja asetada see lahtrisse C7. &kspread; kohandab asetamise järel automaatselt B viited C vajadustele.

Kui sa nüüd arvad, et &kspread; on üks muidu tore asi, mille funktsioonid tegelikult saab aga ära ajada ka pliiatsi ja paberi või taskuarvutiga, on sul mõistagi õigus, ainult et arvesta, et praegu oled näinud alles kõige lihtsamat asja, mida rakendus teha suudab. Kui tabel koos oma andmetega on märkimisväärselt suurem, käivad arvutused igal juhul kiiremini, kui käsitsi üldse võimalik.

Samuti võimaldab tööleht läbi mängida võimaluse aga mis siis, kui? Iga valem arvutatakse automaatselt ümber, kui mõni selle osa muutub, ning nii on sul kiiresti võimalus näha, kuidas ühe pisiasja muutmine muudab kogupilti. Toodud näidet kasutades võid näha näiteks toidukulutuste vähendamise mõju detsembris, kui sisestad uue väärtuse lahtrisse C2. Kui sul on tegemist näiteks kasvuhooneefekti arvutava töölehega, siis võid näiteks hinnata, kuidas mõjub see, kui atmosfääri paisatakse 50 protsenti vähem metaani.

## Lahtrite valimine

Valida on võimalik kas üks lahter või nelinurkne lahtrite kogum töölehel. Valitud lahter/lahtrid on eristatavad jämeda tumeda ääre ja värvilise tausta abil.

### Ühe lahtri saab valida järgmisel viisil

- klõpsates sellele hiire vasaku nupuga

- sisestades lahtri viite (näiteks `B5`) asukohakasti, mis asub valemiriba vasakus servas, ja vajutades klahvi Enter

- kasutades menüükäsku Vaade Mine lahtrisse...

Lahtrites saab liikuda ka nooleklahvide abil. Klahvi Enter vajutamine liigutab käesolevat valikut ühe positsiooni võrra üles, alla, vasakule või paremale vastavalt sellele, kuidas see on määratud &kspread;i seadistustedialoogi kaardil Muud.

Kui hoida nooleklahvi vajutades all klahvi &Shift;, liigub tööjärg täidetud lahtrite ploki algusesse või lõppu.

Lahtrite ploki valimiseks lohista hiirt üle vajaliku ala, hoides all hiire vasakut nuppu, või sisesta asukohakasti kooloniga eraldatult ploki ülemine vasakpoolne ja alumine parempoolne lahter (näiteks `B7:C14`) ning vajuta klahvi Enter või sisesta samasugune plokimääratlus dialoogi, mis avaneb menüükäsuga Vaade Mine lahtrisse...

Mitu lahtrit saab valida ka nii, et esmalt valid soovitud ala ühes nurgas ühe lahtri ning siis klahvi &Shift; all hoides valid hiire vasaku nupuga lahtri ala vastasnurgas.

Kui soovid valida kogu rea või veeru, klõpsa hiire vasaku nupuga rea numbril töölehe vasakus servas või veergu tähistaval tähel töölehe ülaosas. Mitme kõrvutise rea või veeru valimiseks lohista hiirekursorit üle vastavate reanumbrite või veerutähiste, hoides samal all hiire vasakut nuppu.

Lahtrite valimiseks, mis ei asu üksteise kõrval, klõpsa esimesel lahtril, mida soovid valida, ning seejärel klahvi &Ctrl; all hoides ülejäänud vajalikel lahtritel.

## Andmete sisestamine

Andmete sisestamine lahtrisse on tegelikult imelihtne: vali lahter, kirjuta sinna oma andmed ning vajuta klahvi Enter või kasuta nooleklahve liikumaks uude lahtrisse. Sõltuvalt sellest, kuidas andmeid sisestada, tõlgendab &kspread; neid arvude, kuupäeva, aja või tekstina:

- Arvude sisestamises ei ole midagi rasket: `123`, `-123`, `456,7` või ka teaduslikul kujul `-1,25E-5`.

- Kuupäevad tuleb sisestada süsteemsena, see tähendab kujul, mis on määratud K-menüüst käsuga Eelistused Personaliseerimine Riik ja keel ilmuvas dialoogis. Kui näiteks kasutad kuju DD.MM.YYYY (nagu eesti keele puhul), siis tuleb sisestada näiteks 30. märtsi 2003 jaoks `30.03.2003`. Soovi korral võib kuupäeva ja kuu eest 0 ära jätta ning aastagi puhul piisab vaid kahest või isegi ühest viimasest numbrist, kui tegemist on käesoleva sajandi aastaga (näiteks `6.1.3` tähendab 6. jaanuar 2003).

- Ka kellaaeg tuleb sisestada süsteemsena. Kui näiteks kasutad kuju HH:MM:SS (nagu eesti keele puhul), siis on sobilik vorm `9:42:20`.

- &kspread; peab kõiki sisestatud andmeid tekstiks, kui neid pole võimalik tuvastada arvu, kuupäeva või kellaajana.

Vaikimisi joondab &kspread; arvud, kuupäevad ja aja lahtris paremale ning kõik muu vasakule. See annab lisavihje, kas oled sisestanud ikka korrektse kuupäeva või aja. Kuid seda, kuidas elemente esitatakse, saab mõistagi ka muuta lahtri vormindust muutes.

Peamine tekstikast valemiribal pakub mugava võimaluse redigeerida valitud lahtri sisu. Kui oled sisestatuga rahul, vajuta klahvi Enter või klõpsa hiire vasaku nupuga rohelisel linnukesel. Punasel ristil klõpsamine tühistab muudatused.

### Lahtri üldine vormindus

Vaikimisi kasutab &kspread; lahtri vormindamisel üldist vormindust. Selle korral tuvastab &kspread; automaatselt ise lahtrisse sisestatud andmete tüübi. Kui näiteks sisestad lahtrisse teksti ja hiljem ka mõne arvu, tõlgendab &kspread; uusi andmeid automaatselt arvuna. Kui soovid aga andmete tüübi ise määrata, võid seda teha lahtri vorminduse dialoogis. Alati on võimalik tagasi valida üldine vormindus.

## Kopeerimine, lõikamine ja asetamine

Esmapilgul on &kspread;i käsud Lõika, Kopeeri ja Aseta täiesti sarnased samanimeliste käskudega muudes &kde; rakendustes. Kui oled valinud lahtri(d), võid valida menüüst Redigeerimine käsu Kopeeri või Lõika või valida samad käsud hiire parema nupu klõpsuga avanevast menüüst või kasutada kiirklahve &Ctrl;C ja &Ctrl;X, liikuda seejärel sihtlahtrisse ning valida käsu Aseta või kasutada kiirklahvi &Ctrl;V. Kuid &kspread;is on neil käskudel veel mõningaid omadusi, mida allpool käsitletaksegi.

Kui lahter sisaldab valemit, siis kopeeritakse valem, mitte näidatav tulemus, ja kui valemis sisaldub viide mõnele muule lahtrile, siis teisendatakse see käske Lõika või Kopeeri ja Aseta kasutades nii, et see vastaks uues asukohas suhteliselt samal positsioonil asuvale lahtrile. Kui näiteks lahtris A2 on valem `=B3` ja see kopeeritakse lahtrisse C4, omandab valem lahtris C4 kuju `=D5`.

See võib tunduda natuke kummalise kopeerimisviisina, kuid peaaegu alati annab see soovitud tulemuse (kui seda ei juhtu, otsi selgitust absoluutseid lahtriviiteid tutvustavast osast). Näiteks allpool toodud lihtsa ostude nimekirja puhul peaks lahtris D2 seisma `=B2 * C2`, lahtris D3 `=B3 * C3`, lahtris D4 `=B4 * C4` ja nii edasi. Selle asemel, et igasse lahtrisse eraldi valemit kirjutada, võid sisestada valemi vaid lahtrisse D2 ja seejärel kopeerida selle ülejäänud lahtritesse, lastes selle kohandamise vaeva jätta &kspread;i õlule.

Kopeerimine 1

### Lahtriploki kopeerimine ja asetamine

Toodud näite lahtrit D2 võib kopeerida kolme lahtrisse D3-D5 ühekorraga, kopeerides esmalt lahtri D2 ning valides siis enne asetamist lahtriploki D3:D5.

Ristkülikukujulist lahtrite plokki saab lõigata või kopeerida üheainsa toiminguga, kui plokk enne lõikamist või kopeerimist valida. Seejärel vali enne asetamist uue ploki ülemises vasakus nurgas asuva lahtri asukoht.

Kui lõikad või kopeerid ristkülikukujulise lahtrite ploki, näiteks B2:C3, ning asetad selle suuremale alale, näiteks A10:D13, korratakse algset lahtrivalikut, et see täidaks kogu sihtala.

&kspread; võimaldab kasutada ka lohistamist lahtrite kopeerimiseks alglahtrist vahetult allapoole või paremale jäävatesse lahtritesse. Selleks vali lahter/lahtrid, mida soovid kopeerida, ja vii hiirekursor musta ruudukese kohale valitud lahtri(te) alumises parempoolses nurgas, kus kursor võtab kahesuunalise noole kuju. Seejärel hoia hiire vasakut nuppu all ja lohista hiirt nii kaugele, kui vaja. Pane tähele, et valemite lahtriviited suurenevad vastavalt suhtelise positsiooni muutumisele. Absoluutseid viiteid ei muudeta.

### Muud asetamisviisid

Lahter võib sisaldada teksti, väärtust või valemit, samuti spetsiaalset fondi, piirde või tausta vormindamise infot. &kspread; pakub selliste elementide käsitlemiseks välja erilised asetamisviisid.

Redigeerimine Aseta valikuliselt avab valikulise asetamise dialoogi. Valides dialoogi ülemisest osast sobiva elemendi, saab asetada kas teksti, vormingu, kommentaari või ka kõik ilma piirdeta. Dialoogi alumises osas pakutavad võimalused käivad nii-öelda lahtrite aritmeetika kohta.

Aseta lisamisega... lisab kopeeritud lahtri(d) töölehele, liigutades lahtreid, mis muidu kirjutataks üle, vajalikul määral allapoole või paremale. Seda võimalust saab kasutada ka tervete kopeeritud ridade või veergude lisamiseks töölehele.

## Lisamine ja kustutamine

Teksti, valemi või väärtuse eemaldamiseks valitud lahtri(te)st, reast/ridadest või veerust/veergudest ilma midagi muud mõjutamata kasuta klahvi Delete või menüükäsku Redigeerimine Puhasta Tekst.

Kui soovid kustutada valitud lahtri(te)s, reas/ridades või veerus/veergudes kogu sisu, ka kommentaarid ja spetsiaalse vormingu, kasuta kiirklahvi &Shift;Delete või menüükäsku Kustuta, mis asub menüüs Redigeerimine, või sama käsku menüüs, mis avaneb valikul hiire parema nupuga klõpsates.

Kui soovid kustutada täielikult valitud rea(d) või veeru(d), kasuta käske Kustuta read või Kustuta veerud menüüs, mis avaneb hiire parema nupu klõpsuga.

Kui valida lahter/lahtrid ja kasutada käsku Eemalda lahtrid, mis ilmub hiire parema nupu klõpsuga avanevas menüüs, saab valida, kas ülejäänud töölehe lahtreid tuleks liiguta ülespoole või vasakule täitmaks tühikut, mis jääb eemaldatava(te)st lahtri(te)st.

Kui soovid lisada töölehele uue tühja rea või veeru, vali rida või veerg, kuhu soovid uue rea või veeru lisada, ning kasuta käsku Lisa read või Lisa veerud hiire parema nupu klõpsuga avanevas menüüs.

Uusi lahtreid saab töölehele lisada, kui valida piirkond, kuhu soovid neid lisada, ja seejärel kasutada käsku Lisa lahtrid hiire parema nupu klõpsuga avanevas menüüs. Sinu käest päritakse, kas soovid liigutada olemasolevaid lahtreid allapoole või paremale, et teha ruumi uutele lahtritele.

## Lihtne summa

Kui esimene märk lahtris on võrdusmärk (=), peab &kspread; lahtri sisu valemiks, mille väärtus tuleb välja arvutada. Lahtris näidataksegi arvutuse tulemust, mitte aga valemit ennast. Kui näiteks kirjutada lahtrisse `=2+3`, siis näidatakse lahtris 5.

Veelgi kasulikum on lahtrisse kirjutada muudele lahtritele viitav valem, näiteks `=B4+A3`, mis liidab kokku lahtrite B4 ja A3 sisu ning mida uuendatakse iga kord, kui muudetakse lahtrite B4 või A3 sisu.

Lisaks liitmisele võib valem kasutada lahutamise tarbeks märki -, korrutamise tarbeks * ja jagamise jaoks /. Nagu tavalise matemaatika puhul, võib kasutada ka ümarsulge ( ja ), mis võimaldab sisestada keerukamaid valemeid, näiteks `=((B10 + C3) *5 - F11) / 2` .

Valemeid sisaldavad lahtrid märgitakse alumisse vasakusse nurka lisatava väikese sinise kolmnurgaga, kui &kspread;i seadistustedialoogi kaardil Muud on ära märgitud kast Valemi indikaatori näitamine.

&kspread; pakub ka hulganisti võimalusi kasutada statistilisi, trigonomeetrilisi ja finantsarvutusi. Nende kasutamist vaadeldakse põhjalikumalt edaspidi, kui see aga peaks sind juba praegu huvitama, siis vali menüüst Lisamine käsk Funktsioon... ning uuri seejärel ilmuvat dialoogi Funktsioon.

Praegu aga keskendume vaid funktsioonile `SUM`, sest just see arvutab kokku kõigi määratud lahtrite väärtuste summa. Näiteks `=SUM(B4:C10)` arvutab kokku kõigi lahtrite väärtused, mis jäävad vahemikku B4 kuni C10.

Kui &kspread; näitab valemi sisestamisel sümbolite # rida, tähendab see üldjuhul, et rakendus ei suuda sisestatut mõista. Kui aga #-rida lõpeb väikese punase noolega, siis tähendab see hoopis seda, et lahtri laiusest ei piisa tulemuse täielikuks näitamiseks. Sellisel juhul võiks lahtri(d) laiemaks teha või muuta nende vormindust, et tulemus ilusasti ära mahuks.

### Ülearvutamine

Kui ära on märgitud kast Automaatne ülearvutus (seda saab teha kaardil Vormindus Leht Lehe omadused ), arvutab &kspread; lahtrite väärtuse alati uuesti, kui mõnes neist tehakse muudatus.

Kui kast Automaatne ülearvutus ei ole ära märgitud, saab&kspread;ile anda ülearvutamise korralduse suvalisel ajal, valides menüüst Tööriistad käsu Arvuta leht uuesti või Arvuta dokument uuesti. Sama tulemuse annavad vastavalt kiirklahvid &Shift;F9 või F9.

## Andmete sorteerimine

Allpool toodud lihtsas näites koosnevad andmed mitme mäe nimest ja nende asukohamaast koos mägede kõrgusega. Selliseid andmeid võib &kspread; sorteerida üsna mitmel moel.

Sorteeritud andmed

Soovime näiteks sorteerida andmed nimede tähestikulises järjekorras. Selleks vali andmeid sisaldav blokk (antud juhul A2:C7) ja seejärel menüüst Andmed käsk Sorteeri.... See avab dialoogi Sorteerimine. Dialoogi kaardil Sorteerimise kriteerium saab valida, millist andmete veergu kasutada sorteerimisel põhilisena. Soovi korral võib määrata ka teise ja kolmanda järgu tähtsusega veerud. Ülaltoodud näidet kasutades tähendaks veeru B valimine esmaseks ja veeru C valimine teiseseks seda, et andmed sorteeritakse maa järgi ning iga maa puhul kõrguse järgi.

Sorteerimine käib nii tähtede kui arvude järgi ning on tõstutundlik, kusjuures numbrid tulevad enne suurtähti ja need enne väiketähti, nii et lahtrid `Kass`, `haavikuemand`, `77` ja `Hiirekuningas` sorteeritakse järjekorras 77 Hiirekuningas Kass haavikuemand.

Kaardil Valikud saab määrata sortimise aluseks veeru asemel hoopis rea või lasta sortida elemente mitte arvude ja tähtede järgi, vaid mingi kohandatud nimekirja (näiteks jaanuar, veebruar jne.) alusel.

&kspread; võib asetada ka sorteerimise tulemuse töölehe muusse piirkonda või üldse mõnele muule töölehele ning jätta algandmed muutmata. Selleks kirjuta kaardil Valikud sihtala ülemise vasaku lahtri aadress tekstikasti Alguslahter: ja vali sihtleht. Kui soovid, et kopeeritaks ka lahtrite vormindus, märgi ära kast Paigutuse kopeerimine. Kui märgid ära ka kasti Esimene rida sisaldab päist, kopeeritakse esimese rea andmed sihtalale ilma neid sorteerimisse kaasamata.

## Olekuriba kalkulaator

Olekuriba vasakus servas on näha valitud lahtri(te) väärtuste kokkuvõte. Vastavalt &kspread;i seadistustedialoogi kaardil Muud leiduva võimalusega Arvutusmeetod: määratule võib siin olla näha:

Summa

  Näidatav väärtus on valitud lahtri(te) väärtuste summa.

Min

  Näidatav väärtus on valitud lahtri(te) väärtustest väikseim.

Maks

  Näidatav väärtus on valitud lahtri(te) väärtustest suurim.

Keskmine

  Näidatav väärtus on valitud lahtri(te) väärtuste keskmine.

Koguarv

  Näidatav väärtus on numbrilisi väärtusi sisaldavate lahtrite koguarv.

Puudub

  Kokkuvõtlikku arvutust ei näidata.

Arvutusmeetodit saab muuta ka hiire parema nupu klõpsuga olekuriba kalkulaatoril ja seejärel vajalikku alust ilmuvast menüüst valides.

## Oma töö salvestamine

&kspread; salvestab kogu dokumendi, milles võib olla kaugelt enam kui üks tööleht, üheainsa failina.

Kui oled loonud uue dokumendi või soovid salvestada olemasoleva dokumendi uue nime all, vali menüükäsk Fail Salvesta kui... See avab &kde; tavapärase dokumendi salvestamise dialoogi. Vali kataloog, kuhu soovid dokumendi salvestada, ning kirjuta meelepärane nimi tekstikasti Asukoht. &kspread;i dokumendid salvestatakse reeglina laiendiga `.ksp`, mida sul ei ole küll vaja ise kirjutada, kuid see-eest tasub kontrollida, et real Filter seisaks ikka kirjas &kspread;i dokument.

Dokumendi salvestamiseks ilma nime muutmata kasuta menüükäsku Fail Salvesta.

&kspread;i dokumenti on võimalik salvestada ka mõnda muusse vormingusse. Selle kohta leiab rohkem infot osast Importimine ja eksportimine.

Kui salvestad olemasoleva &kspread;i dokumendi muudetud versiooni, säilitab rakendus varasema versiooni varukoopiana, lisades failinime lõppu eristamiseks märgi `~`.

&kspread; pakub ka mõningast kaitset oma tegevuse viljade kaotamise vastu näiteks arvutirikke korral või siis, kui oled miskipärast sulgenud &kspread;i ilma parajasti avatud dokumenti salvestamata. Rakendus teeb seda automaatselt, salvestades dokumendi viimase versiooni iga mõne minuti järel ja kasutades selleks veidi muudetud failinime. Tavaliselt kustutatakse automaatselt salvestatud versioon dokumendi salvestamisel, nii et automaatselt salvestatud versioon on tegelikult olemas ainult siis, kui dokumendist on avatud uuem versioon kui salvestatu. Dokumenti avades kontrollib &kspread; automaatselt salvestatud versiooni olemasolu ja kui see on olemas, pakub välja võimaluse hoopis see avada.

Automaatselt salvestatud dokumentide failidele antakse nimi `sinu_failinimi.autosave`. Pane tähele punkti: kui sinu faili nimi oli `spread1.ksp`, siis automaatselt salvestatud faili nimi on `spread1.ksp.autosave`. Automaatse salvestamise võimalusi saab kasutaja ise seadistada.

### Mallid

Kui sul seisab ees terve hulga sarnaste dokumentide loomine, võid aja kokkuhoiu huvides luua kõigepealt malli ning hiljem kasutada seda põhjana konkreetsete dokumentide loomisel.

Selleks loo esmalt hädavajalikke elemente sisaldav dokument ja salvesta see mallina menüükäsuga Fail Loo dokumendi põhjal mall.... See avab dialoogi Malli loomine. Kirjuta oma uue malli nimi tekstikasti Nimi ja klõpsa nupule OK. Kui lood hiljem uue dokumendi menüükäsuga Fail Uus või &kspread;i käivitamisel näidatava dialoogiga Valimine, antakse sulle võimalus luua see malli põhjal.

Dialoog Malli loomine annab ka võimaluse valida oma tahtmist mööda pilt, mida näidatakse koos malli nimega dialoogis Valimine, samuti salvestada oma mall mõnda muusse gruppi (viimased ilmuvad dialoogis Valimine erinevate kaartidena).

## Arvutustabeli trükkimine

Arvutustabel trükitakse menüükäsuga Fail Trüki..., mis avab &kde; tavapärase trükkimisdialoogi, kus muu hulgas on võimalik valida printer, millel trükkida, eksemplaride arv ja seegi, kas trükitakse kõik või ainult teatud valitud leheküljed.

Vaikimisi trükib &kspread; kõik avatud töölehel olevad elemendid, kuid seda on võimalik piirata, kui esmalt valida ala, mida soovid trükkida, ja siis valida käsk Määra trükivahemik, mille leiab menüüst Vormindus Trükivahemik.

&kspread; trükib kõigi käesoleval töölehel leiduvate elementide mahutamiseks nii palju lehekülgi, kui vaja. Kui palju neid on ja kuidas tööleht erinevatele lehekülgedele jaguneb, saab näha menüükäsuga Vaade Näita lehekülje piirdeid. See märgib töölehel värviliste joontega ära iga trükitava lehekülje piirid.

Kui soovid veelgi täpsemalt näha, mis ja kuidas printerile saadetakse, sealhulgas näiteks kaasatud päiseid ja jaluseid (neist tuleb lähemalt juttu hiljem), vali menüükäsk Fail Trükkimise eelvaatlus.

Trükiväljundi kvaliteedi parandamiseks võid muuta fonte, värve, piirdeid ja lahtri suurusi. Kuidas seda teha, vaata lähemalt osast Töölehe vormindamine.

Kasutada saab ka dialoogi Lehekülje vormindus, mis avaneb menüükäsuga Vormindus Lehekülje paigutus.... Seal võib muuta trükitavate lehekülgede suunda, paberi suurust (see peaks siiski sobima kokku printeri võimalustega) ja piirdeid.

Dialoogi Lehekülje paigutus kaardil Päis ja jalus saab lisada teatud teksti, sealhulgas failinime, kuupäeva ja leheküljenumbri igale trükitavale leheküljele lisatavale päisele ja jalusele.

Dialoogi Lehekülje paigutus kaardi Valikud osas Trükivahemik avaneb taas võimalus piirata trükkimine vaid teatud töölehe osaga. Samuti saab sellel kaardil valida, kas trükkida alusvõrk, kommentaaride ja valemite indikaatorid, objektid ja diagrammid või mitte, ning vajadusel lasta teatud veerge või ridu korrata igal trükitaval leheküljel. Sektsioonis Väljatrüki skaleerimine saab määrata skaleerimisteguri või piirata trükitavate lehtede arvu.