<chapter id="colorspaces">
<title
>Farverum</title>

<para
>Dette kapitel giver information om hvad farverum er, hvilke farverum som &krita; tilbyder, og hvad du bør have i tankerne når du bruger dem. </para>

<sect1 id="colorspaces-intro">
<title
>Introduktion til farverum</title>

<sect2 id="colorspaces-intro-whatis">
<title
>Hvad er et farverum?</title>

<para
>I korthed er et farverum en måde at repræsentere farver ved at angive et antal parametre. Man kan for eksempel vælge hvor meget rødt, grønt og blåt lys som behøves for farven som parametre, hvilket resulterer i det sædvanlige velkendte farverum RGB. Man kan anskueliggøre det som et tredimensionalt rum, hvor hver af komponenterne rødt, grønt og blåt lys udgør en akse i farverummet. En farve svarer så til et bestemt punkt i farverummet, defineret af dets koordinater langs de tre akser. </para>
<note
><para
>For at være mere præcis, er et farverum en kombination af farvemodellen (som angiver hvilke akser som findes) og en afbildningsfunktion (som angiver hvilke værdier som svarer til hvilke farver). </para
></note>
<para
>Alle farver kan ikke repræsenteres i hvert farverum. Visse farverum definerer flere, eller anderledes, farver end andre. Mængden af farver som kan repræsenteres i et vist farverum kaldes toneomfanget. Eftersom toneomfang kan variere stort, er der ingen garanti for at billeder i et vist farverum kan konverteres til et andet farverum uden at behøve at skifte visse farver ud mod andre, selvom de er baseret på samme farvemodel. </para>

</sect2>

</sect1>

<sect1 id="colorspaces-list">
<title
>Tilgængelige farverum</title>

<para
>&krita; tilbyder farverum baserede på farvemodellerne RGB, CMYK, Lab, LMS, YCbCr og GRAY. De beskrives i korthed i dette afsnit. </para>

<sect2 id="colorspaces-list-rgb">
<title
>Farvemodellerne RGB</title>

<para
>Forkortelsen RGB står for Rød, Grøn, Blå, og farvemodellen med dette navn henviser til de tre lyskomponenter som afgives af skærme (television, computerbilledskærme, osv) for at oprette en bestemt farve. Denne farvemodel bruges normalt af stort set alle sædvanlige tegneprogrammer. </para
><para
>Når en farve defineres med RGB-modellen, angives dens røde, grønne og blå komponenter. Hvis alle komponenter mangler (hver komponent udstråles med 0 procent intensitet, altså slet intet lys), er farven rent sort. Hvis alle komponenter er fuldstændigt tilstede (100 procent intensitet) er farven rent hvid. Hvis en komponent er tilstede med fuld intensitet og de øvrige to mangler, opnås tilsvarende rene farver. </para
><para
>Yderligere to eksempler: Hvis både rød og grøn afgives med 100 procent og blå ikke afgives, opnås rent gul. En farve med alle tre komponenter ens er en grå skygge. </para
><para
>Der er diverse farverum som implementerer RGB-modellen. Det såkaldte RGB8 farverum repræsenterer hver farve med 8 bit per komponent. Eftersom 8 bit tillader 256 enkelte værdier, er det totale antal farver som kan angives i farverummet 256 (røde) * 256 (grønne) * 256 (blå), eller omkring 16,7 millioner farver. Nogle forskellige RGB-farverum er tilgængelige i &krita;, for eksempel RGB32, som kan skelne mellem 4,2 milliarder værdier per komponent. </para>

</sect2>

<sect2 id="colorspaces-list-cmyk">
<title
>Farvemodellen CMYK</title>

<para
>CMYK er forkortelse for Cyan (tyrkis), Magenta, Yellow (gul), blacK (sort, selvom K officielt står for Key, er det meget almindeligere at bruge blacK). Denne farvemodel er baseret på blæk. En farve angives med mængden af blæk som behøves for at det skal virke som om en punkt har denne farve. </para
><para
>På grund af at CMYK-farver bruges af printere, mens RGB-farver er nyttige på billedskærme, vil man konvertere RGB-farver til CMYK-farver. Eftersom dette ikke altid kan gøres korrekt, kan udskrevne billeder vise sig at se meget anderledes ud sammenlignet med det der ses på skærmen. </para>

</sect2>

<sect2 id="colorspaces-list-lab">
<title
>Farvemodellen L*a*b*</title>

<para
>Denne farvemodel bruger tre parametre for en farve: dets lysstyrke (L*, som går mellem 0 for sort og 100 for hvidt), dets position mellem absolut rødt og grønt (a*, negativ for farver nærmere grønt og positiv for farver nærmare rødt), og dets position mellem gult og blåt (b*, negativ for farver nærmere blåt og positiv for farver nærmere gult). </para>

</sect2>

<sect2 id="colorspaces-list-LMS">
<title
>Farvemodellen LMS</title>

<para
>Denne model er baseret på egentlige lysbølgelængders bidrag til farven. Det menneskelige øje er følsomt for tre typer af lysbølger, adskilte af deres bølgelængder: lange (L), middellange (M) og korte (S) bølger. Øjets følsomhed for bestemte farver med disse tre bølgelængder kan udtrykke med koordinaterne L, M og S. </para>

</sect2>

<sect2 id="colorspaces-list-YCbCr">
<title
>Farvemodellen YCbCr</title>

<para
>Modellen YCbCr bruges ofte i videosystemer. Parameteren Y angiver luminansen eller lysheden for farven (som kan ses som en gråtone). Parametrene Cb og Cr angiver krominansen (farvetonen): Cb placerer farven på en skala mellem blå og gul, og Cr angiver farvens plads mellem rød og grøn. </para>

</sect2>

<sect2 id="colorspaces-list-Gray"
><title
>Farvemodellen GRAY</title>

<para
>Farvemodellen GRAY repræsenterer helt enkelt farver som gråskygger (hvor sort og hvidt er ekstremværdier). </para>

</sect2>

</sect1>

</chapter>
