# &infocenter;

Michael
McBride

    &Mike.McBride.mail;

Marek
Laane

    bald@smail.ee

Tõlge eesti keelde
&FDLNotice;
2013-06-22
&kde; SC 4.11

See käsiraamat kirjeldab &kde; infokeskust.

KDE
kinfocenter
süsteem
info
moodul

## &infocenter;

&infocenter; pakub ühte kohta koondatuna lihtsat ja arusaadavat ülevaadet sinu süsteemist ja töökeskkonnast.

Infokeskus koosneb paljudest moodulitest. Iga moodul on omaette rakendus, kuid infokeskus organiseerib need kõik mugavalt ühte kasutajaliidesesse.

Järgmine osa käsitleb infokeskuse enda kasutamist. Individuaalsete moodulite kohta vaata palun osa vaikimisi infokeskuse moodulid

### &infocenter;e käivitamine

&infocenter;t saab käivitada kolmel moel:

1. Valides paneeli rakenduste käivitajast Rakendused Süsteem Infokeskus.

2. Vajutades &Alt;F2. See avab &krunner;i. Kirjuta sinna ``kinfocenter`` ja vajuta nuppu &Enter;.

3. Käsu `kinfocenter &` võib sisestada suvalisele käsureale.

Kõik kolm meetodit on võrdväärsed ning annavad ühesuguse tulemuse.

### &infocenter;e ekraan

Infokeskust käivitades näed kolmeks osaks jagatud akent.

&infocenter;e ekraan
&infocenter;e ekraan

Ülal asub tööriistariba. See lubab kiiresti pääseda ligi enamikule &infocenter;e võimalustele: eksport, teave aktiivse mooduli kohta, abimenüü.

Vasakul asub veerg, mille ülaosas on filtriväli. Seal saab valida, millist moodulit soovid uurida. Eri KCM moodulite vahel liikumiseks klõpsa hiire vasaku nupuga puuvaates. Samuti võib KCM moodulite vahel liikuda noolteklahvide abil, sel juhul saab mooduli valida klahvile &Enter; vajutades. Siis ilmub moodul nähtavale infokeskuse akna peapaneelil. Mõned puuvaate elemendid on kategooriad, mida saab avada ja sulgeda samuti hiire vasaku nupuga klõpsates või klahviga &Enter;. Nii näed kategooria alla kuuluvad mooduleid. Moodulite nimekirjal võib klõpsata ka hiire parema nupuga, millisel juhul näeb järgmisi valikuid:

- Keri kõik kategooriad kokku: kerib puu kokku, näidates ainult tipptaseme mooduleid ja kategooriaid.

- Keri kõik kategooriad lahti: kerib puu lahti ja näitab kõiki mooduleid.

- Puhasta otsing: see eemaldab kõik filtrid, mida oled moodulite nimekirjale otsingukasti abil rakendanud.

Põhipaneel aga näitabki süsteemi teavet valitud mooduli kohta.

### &infocenter;e tööriistariba

Järgnevas osas kirjeldatakse lühidalt iga tööriistariba elemendi tähendust.

#### Nupp Mooduli abi

See nupp avab KDE abikeskuse aktiivse infomooduli kohta käiva dokumentatsiooniga.

#### Menüü Abi nupp

&kinfocenter; kasutab tavapäraseid &kde; menüü Abi kirjeid, millest kõneleb lähemalt &kde; põhialuste käsiraamatu menüüd Abi käsitlev osa.

### &kde; infokeskusest väljumine

Infokeskusest saab väljuda kahel moel:

- Klahvikombinatsiooniga &Ctrl;Q.

- Klõpsuga infokeskust ümbritseva raami nupul Sulge.

## &infocenter;e vaikimisi moodulid

### Kokkuvõtte infomoodul

Kokkuvõtte infomoodul annab kiiresti ülevaate olulisest teabest. Moodulil on kolm kategooriat: OS-is teave, CPU teave ja kõvaketta teave.

Igas kategoorias võib olla mitu teabekasti.

#### OS-i infokast

OS-i infokasti pilt OS-i infokast

OS-i infokast sisaldab järgmist teavet:

- OS-i versioon: edastab teavet operatsioonisüsteemi kohta, milles KDE infokeskus töötab.

- KDE SC versioon: KDE tarkvarakogu versioon, millega KDE infokeskus kompileeriti.

- Masinanimi: arvuti masinanimi, milles KDE infokeskus töötab.

#### CPU infokast

CPU infokasti pilt CPU infokast

CPU infokast sisaldab järgmist teavet:

- Protsessor: sinu protsessorile tootja antud nimi.

- Protsessori number: sinu CPU ID number alates nullist.

- Protsessori maks. kiirus: protsessori maksimaalne kiirus.

#### Kõvaketta infokast

Kõvaketta infokasti pilt Kõvaketta infokast

Kõvaketta infokast sisaldab järgmist teavet:

- Seadme nimi: kõvakettale tootja antud nimi.

- Salvesti suurus: sinu kõvaketta suurus.

- Siin: siin, mida sinu kõvaketas kasutab.

### Mäluinfo moodul

See moodul näitab hetke mälukasutust. Seda uuendatakse pidevalt ja nii võib sellest olla kasu teatud rakenduste käivitamisel probleemide tuvastamiseks.

#### Mälutüübid

Esimene asi, mida tuleks silmas pidada, on tõik, et eksisteerib kaht tüüpi mälu, mida operatsioonisüsteem ja selle raames töötavad rakendused kasutada saavad.

Esimene tüüp on füüsiline mälu. See on mälu, mis paikneb arvutikarbi sees mälukiipidel. See on RAM (lühend, mis tähendab muutmälu, inglise keeles Random Access Memory), mille sa ostsid juba koos arvutiga.

Teine tüüp on virtuaalne või saalemälu. See mälublokk kujutab endast tegelikult osa kõvakettast. Operatsioonisüsteem reserveerib endale osa kõvakettast, mis kannab nimetust saaleala. Operatsioonisüsteem võtab virtuaalmälu (ehk saaleala) kasutusele, kui tal füüsilist mälu napib. Põhjus, miks seda nimetatakse saalemäluks, seisab selles, et operatsioonisüsteem võtab osa andmeid, mida tema hinnangul sul mõnda aega vaja ei lähe, ja salvestab need kettal reserveeritud alale. Seejärel võtab operatsioonisüsteem kasutusele uued andmed, mida sa parajasti rohkem vajad, aga kui sul peaks vanu andmeid vaja minema, on need samuti saadaval, saalides sel moel edasi-tagasi. Virtuaal- ehk saalemälu ei ole nii kiire kui füüsiline mälu, seepärast püüab operatsioonisüsteem hoida andmeid (eriti sagedamini kasutatavaid andmeid) füüsilises mälus.

Kogumälu koosneb füüsilise ja virtuaalse mälu summast.

#### Mäluinfo moodul

See aken on jagatud põigiti ülemiseks ja alumiseks pooleks.

Ülemine osa näitab füüsilise mälu hulka, vaba füüsilist mälu, jagatud mälu ja puhvrimälu.

Kõik neli väärtust on toodud ära nii baitide kui megabaitidena ( 1 megabait võrdub veidi enam kui 1 000 000 baidiga).

Alumises osas on näha kolm graafikut:

- Mälu kokku (füüsilise ja virtuaalse mälu summa).

- Füüsiline mälu

- Virtuaalmälu ehk saaleala.

Hall piirkond tähistab vaba ning sinine ja roheline kasutusel olevat ala.

Mõlema mälutüübi täpsed väärtused ei ole eriti olulised ning need ka muutuvad pidevalt. Kui sa seda lehekülge silmitsed, jälgi trende.

Kas arvutil on piisavalt vaba mälu (hall ala)? Kui mitte, võiksid suurendada saaleala või lisada füüsilist mälu.

Kui su arvuti tundub olevat aeglane, vaata, kas füüsiline mälu on otsakorral ja lisaks sellele tundub ka kõvaketas pidevalt töötavat. Kui see on nii, on ilmne, et sul ei jagu füüsilist mälu ja arvuti tugineb tugevasti aeglasemale virtuaalmälule ka sagedamini kasutatavate andmete puhul. Füüsilise mälu suurendamine aitab märgatavalt parandada arvuti töökiirust.

### Seadmete infomoodul

Seadmete teabe moodul näitab kõiki asjakohaseid seadmeid, mida sinu PC sisaldab. Sel on kolm sektsiooni: seadmete näitaja, teabepaneel ning parajasti valitud seadme UDI loetelu.

#### Seadmeloend

Seadmete näitaja näitab puuna kõiki seadmeid, mida sinu PC-st leiti. Põhikirjed puu alguses on seadmekategooriad, mille kõigi seadmete nägemiseks tee kategooria nimel vasakklõps. Kategooria sulgemiseks tee samuti kategooria nimel vasakklõps. Seadme teabe nägemiseks tee näitajas seadmel klõps ning teave ilmub nähtavale paremal teabepaneelis. Seadmete näitajas paremklõpsu tehes saab kasutada järgmisi valikuid:

- Keri kõik kokku: kerib puu kokku, näidates ainult põhikategooriaid.

- Keri kõik lahti: kerib puu lahti ja näitab kõiki alamseadmeid.

- Näita kõiki seadmeid: näitab kõiki kategooriaid sõltumata sellest, kas kategoorias on seadmeid või mitte.

- Näita saadaolevaid seadmeid: näitab ainult kategooriaid, milles leidub seadmeid.

Vaikimisi on puu kokku keritud ning näidatakse ainult saadaolevaid seadmeid. Palun pane tähele, et seadmeloendis näidatud seadmed ei pruugi olla kõik sinu PC-s olevas seadmed - siin näeb ainult seadmeid, mille on tuvastanud Solid.

Seadmete näitaja võib näidata järgmisi seadmeid:

- Protsessorid: sinu arvuti CPU-d.

- Salvestid: seadmed, mida kasutatakse sinu PC failide ja andmete salvestamiseks.

- Võrguliidesed: seadmed, mis võimaldavad ühineda võrguga või teiste PC-dega.

- Heliliidesed: seadmed, mis võimaldavad sinu PC-l esitada heli. Need jagunevad vastavalt heliarhitektuurile kahte kategooriasse: ALSA ja OSS.

- Videoseadmed: seadmed, mis võimaldavad näha videovooge.

- Jadaseadmed: seadmed, mis on ühendatud sinu PC jadaporti.

- Kiipkaardiseadmed: kiipkaartide lugejad.

- Digitaalvideo edastamise seadmed: seadmed, mis kasutavad digitaaltelevisiooni avatud standardeid.

- Seadme nupud: nupud, mis esinevad sinu PC-l või välistel seadmetel.

- Akud: sülearvutiga ühendatud akud.

- AC ehk toiteadapterid: seadmed, mis tekivad AC ehk toiteadapteri ühendamisel.

- Multimeedia mängijad: seadmed, mis esitavad meediafaile, näiteks muusikamängijad.

- Kaameraseadmed: PC-ga ühendatud digitaalkaamerad.

Videoseadmete hulka ei kuulu sinu videokaardi adapter.

#### Infopaneel

Teabepaneelil näidatakse seadme valimisel selle kohta käivat teavet. Esimesed kaks kirjet on alati järgmised:

- Toode: seadme nimi.

- Tootja: seadme tootja nimi.

Ülejäänud teabepaneeli kirjed sõltuvad valitud seadmest. Neil on hõlpsasti mõistetavad nimetused. Nimetusi saab valida ja kopeerida.

Solid tavaliselt ei edasta teavet protsessori maksimumkiiruse ja toetatud käsustiku kohta.

Seadmeloendi ülemkategooriad ei näita mingit teavet.

#### UDI teave

Teabepaneeli all näidatakse valitud seadme UDI. See kujutab endast seadme unikaalset identifikaatorit. Seda on võimalik valida ja kopeerida.

### Katkestusnõuete (IRQ) infomoodul

See lehekülg näitab infot kasutusel olevate katkestusjuhtmete ja neid kasutavate seadmete kohta.

IRQ on riistvaraline juhe, mida PC-des kasutavad (ISA siini) seadmed, näiteks klaviatuur, modem, helikaart &etc;, katkestussignaalide saatmiseks protsessorile, millega antakse teada, et seade on valmis andmeid saama või saatma. Õnnetuseks on i386 arhitektuuri (PC) puhul mitmesuguste ISA seadmete vahel jagada vaid kuusteist IRQ-d (0-15).

Paljud riistvaraprobleemid saavad alguse IRQ konfliktidest, kui kaks seadet püüab kasutada sama IRQ-d või kui tarkvara on valesti seadistatud kasutama teistsugust IRQ-d kui see, mille jaoks seade tegelikult on seadistatud.

See, mida siin täpselt näha saab, sõltub süsteemist. Mõnes süsteemis ei ole veel võimalik näidata infot IRQ-de kohta.

&Linux; puhul hangitakse info failist `/proc/interrupts`, mis on kättesaadav ainult siis, kui pseudofailisüsteem `/proc` on kompileeritud kernelisse.

Esimene veerg näitab IRQ numbrit. Teises veerus on katkestuste arv alates masina viimasest käivitamisest. Kolmas veerg näitab katkestuse tüüpi. Neljandas veerus seisab katkestusjuhet kasutav seade.

Kasutaja ei saa sellel leheküljel midagi muuta.

### DMA kanalite infomoodul

See lehekülg näitab infot DMA kanalite (otsemällupöördus, inglise keeles Direct Memory Access) kohta. DMA kanal on otseühendus, mis võimaldab seadmetel andmeid mäluga vahetada ilma protsessorit kaasamata. Tüüpiliselt on i386 arhitektuuriga süsteemil (PC) kaheksa DMA kanalit (0-7).

See, mida siin täpselt näidatakse, sõltub süsteemist. Mõnes süsteemis ei ole veel võimalik näidata infot DMA kanalite kohta.

&Linux; puhul hangitakse info failist `/proc/dma`, mis on kättesaadav ainult siis, kui pseudofailisüsteem `/proc` on kompileeritud kernelise.

Näha on loend kõigist parajasti registreeritud (ISA siin) DMA kanalitest, mis on kasutusel. Esimene veerg näitab DMA kanalit, teine seadet, mis kanalit kasutab.

Kasutamata DMA kanaleid ei näidata.

Kasutaja ei saa sellel leheküljel midagi muuta.

### IEEE 1394 seadmete infomoodul

IEEE 1394 liides, tuntud ka kui FireWire, on kiire side ja isokroonse reaalajas andmete edastamise järjestiksiini liidese standard.

Moodulis esitatud loend toob ära kõik IEEE 1394 siiniga ühendatud seadmed ning võimaldab siini lähtestada klõpsuga nupule Lähtesta 1394 siin

Loendi veergude tähendus on järgmine:

- Nimi: pordi või sõlme nimi, arv võib muutuda iga siini lähtestamisega

- GUID: 64-bitine sõlme GUID

- Kohalik: märgitud, kui sõlm on sinu arvuti IEEE 1394 port

- IRM: märgitud, kui sõlm suudab toimida isokroonse ressurssihaldurina

- CRM: märgitud, kui sõlm suudab toimida tsüklijuhina

- ISO: märgitud, kui sõlm toetab isokroonset edastust

- BM: märgitud, kui sõlm võib toimida siinihaldurina

- PM: märgitud, kui sõlm võib toimida energiahaldurina

- Acc: sõlme tsüklikella täpsus vahemikus 0 kuni 100

- Kiirus: sõlme kiirus

- Tootja: seadme tootja

### PCI siini ja paigaldatud PCI kaartide infomoodul

See lehekülg näitab infot PCI siini ja paigaldatud PCI kaartide ning teiste seadmete kohta, mis kasutavad välisseadmeühenduse (PCI, inglise keeles Peripheral Component Interconnect) siini.

See, mida täpselt näha on, sõltub süsteemist. Mõnes süsteemis ei ole veel võimalik esitada infot PCI kohta.

&Linux; puhul hangitakse info failist `/proc/pci`, mis on kättesaadav ainult siis, kui pseudofailisüsteem `/proc` on kompileeritud kernelisse. Näidatakse kõiki PCI seadmeid, mis tuvastati kerneli initsialiseerimise ajal, ning nende seadistust.

Iga kirje algab siini, seadme ja funktsiooni numbriga.

Kasutaja ei saa sellel leheküljel midagi muuta.

### Sisend/väljundportide infomoodul

See lehekülg näitab infot I/O portide kohta.

I/O pordid on mäluaadressid, mida protsessor kasutab otsesuhtluseks seadmega, mis saatis talle katkestussignaali.

Käskude või andmete vahetus protsessori ja seadme vahel leiab aset seadme I/O pordi aadressi vahendusel, mis on kuueteistkümnendsüsteemis number. Kaks seadet ei saa jagada üht ja sama I/O porti. Paljud seadmed kasutavad mitut I/O pordi aadressi, mis väljendub kuueteistkümnendarvude vahemikuna.

Info, mida siin näha on, sõltub süsteemist. Mõnes süsteemis ei ole veel võimalik näidata infot I/O portide kohta.

&Linux; puhul hangitakse info failist `/proc/ioports`, mis on kättesaadav ainult siis, kui pseudofailisüsteem `/proc` on kompileeritud kernelisse. Näidatakse kõiki parajasti registreeritud kasutusel olevaid I/O portide piirkondi.

Esimene veerg on I/O port (või I/O portide vahemik), teine veerg näitab seadet, mis neid I/O porte kasutab.

Kasutaja ei saa sellel leheküljel midagi muuta.

### SCSI liidese infomoodul

See lehekülg näitab infot niinimetatud väikearvuti süsteemiliidese (SCSI, inglise keeles Small Computers Systems Interface) ja sellega seotud SCSI seadmete kohta.

See, mida täpselt näha on, sõltub süsteemist. Mõnes süsteemis ei ole veel võimalik esitada infot SCSI kohta.

&Linux; puhul hangitakse info failist `/proc/scsi`, mis on kättesaadav ainult siis, kui pseudofailisüsteem `/proc` on kompileeritud kernelisse. Näidatakse kõiki kernelile tuntud SCSI seadmeid.

Seadmed on sorteeritud vastavalt masinale, kanalile ja ID numbrile.

Kasutaja ei saa sellel leheküljel midagi muuta.

### USB kontrolleri ja USB seadmete infomoodul

See moodul võimaldab näha seadmeid, mis on ühendatud USB siini(de)ga.

See moodul on puhtinformatiivne, siin ei saa midagi muuta.

### Samba oleku infomoodul

Samba ja NFS oleku monitor on rakenduste `smbstatus` ja `showmount` kasutajaliides. Smbstatus annab teada parajasti olemasolevatest Samba-ühendustest ning kuulub Samba töövahendite paketti, mis rakendab SMB (inglise keeles Session Message Block) protokolli (tuntud ka NetBIOS või LanManager protokolli nimetuse all).

Selle protokolli abil võib pakkuda printeri- või kettajagamisteenust võrgus, kus on ka mitmesuguste &Microsoft; &Windows; variantidega masinaid.

Käsk `showmount` on osa tarkvarapaketist NFS. NFS tähendab võrgufailisüsteem (inglise keeles Network File System) ning see on &UNIX; traditsiooniline viis jagada katalooge võrgus. Antud juhul analüüsitakse käsku `showmount` `-a localhost`. Mõnes süsteemis asub showmount kataloogis `/usr/sbin`, sa võiksid kontrollida, kas showmount asub ikka su otsinguteel.

#### Välja jagatud

Sellel leheküljel näed pikka nimekirja, mis näitab sinu masina Samba ja NFS ressursside parajasti aktiivseid ühendusi. Esimene veerg näitab, kas ressurss on Samba (SMB) või NFS tüüpi. Teises veerus on ressursi nimetus, kolmandas kaugmasina nimi, mis seda kasutab. Ülejäänud veerud käivad ainult Samba ressursside kohta.

Neljandas veerus on ressurssi pruukiva kasutaja ID. Pane tähele, et see ei pruugi olla sama, mis antud kasutaja &UNIX; ID. Samad sõnad kehtivad järgmise veeru kohta, kus on näidatud kasutaja grupi ID.

Iga ühendust mõne sinu ressursiga haldab konkreetne protsess (`smbd`) ning järgmine veerg näitabki `smbd` protsessi ID-d (pid). Kui sa protsessi tapad, katkeb kasutaja ühendus sinuga. Kui kaugkasutaja töötab &Windows; taga, luuakse pärast protsessi tapmist kohe uus ühendus, nii et kasutaja ei pruugi katkestust tähelegi panna.

Viimane veerg näitab, kui palju faile on kasutajal parajasti avatud. Siin näed ainult seda, kui palju faile on avatud just hetkel, mitte aga seda, kui palju on juba kopeeritud, varem avatud &etc;

#### Külge ühendatud

Siin näed, millised muude masinate Samba ja NFS ressursid on ühendatud sinu süsteemi. Esimene veerg näitab, kas tegemist on Samba või NFS ressursiga, teine selle nime ja kolmas kohta, kuhu see on ühendatud.

Peaksid nägema ühendatud NFS ressursse &Linux; puhul (see on testitud) ning tõenäoliselt ka &Solaris; korral (see on testimata).

#### Logi

See lehekülg näitab kohaliku samba logifaili sisu. Lehekülge avades on nimekiri tühi. Kui vajutad nupule Värskenda, loetakse samba logifail ja näidatakse tulemus. Kontrolli, kas samba logifail sinu süsteemis asub tõesti kohas, mis on näidatud ülemisel real. Kui see paikneb kusagil mujal või on tal teistsugune nimi, saad seda siin parandada. Pärast muudatuste tegemist tuleb taas vajutada nuppu Värskenda.

Samba logib oma tegevusi vastavalt logitasemele (vaata `smb.conf`). Kui see on 1, logib samba ainult siis, kui keegi sinu masinaga ühendust võtab või ühenduse katkestab. Kui see on 2, logitakse ka faili avamine ja sulgemine. Kui logitase on suurem kui 2, logitakse veel rohkem infot.

Kui tunned huvi, kes sinu masinat kasutab ja milliseid faile, võiksid määrata logitasemeks 2 ning regulaarselt luua uue samba logifaili (&eg; seadistada `cron` iga nädal liigutama samba logifaili mõnda muusse kataloogi või midagi sellist). Muidu võib samba logifail lihtsalt liiga suureks paisuda.

Nimekirja all oleva nelja märkekastiga saad otsustada, milliseid sündmusi nimekirjas näidatakse. Tulemuste nägemiseks on vaja vajutada nuppu Värskenda. Kui samba logitase on liiga madal, ei pruugi sa üldse midagi näha.

Veeru päisele klõpsates saab nimekirja sortida selle veeru järgi.

#### Statistika

Sellel leheküljel saab filtreerida kolmanda lehekülje sisu.

Oletame, et väli Sündmus (mitte nimekirjas) on määranguga `Ühendus`, väli Teenus/Fail `*`, väli Host/Kasutaja `*` ning märkekastid Põhjalikuma teenuseinfo näitamine ja Põhjalikuma hostiinfo näitamine märkimata.

Kui vajutad nüüd nupule Otsi, näed, kui tihti on masin `*` (&ie; suvaline masin) avanud ühenduse ressursile `*` (&ie; suvalisele ressursile). Nüüd märgi Põhjalikuma hostiinfo näitamine ja vajuta uuesti nuppu Otsi. Võid näha iga masina kohta, mis sobib määratlusega `*`, kui palju ühendusi on ta avanud.

Vajuta nüüd nuppu Eemalda tulemused.

Vali välja Sündmus määranguks Faili lugemine ning märgi ära kast Põhjalikuma teenuseinfo näitamine. Vajuta nuppu Otsi.

Nüüd näed, kui sageli on iga faili kasutatud. Kui märgid ka kasti Põhjalikuma hostiinfo näitamine, näed, kui sageli on milline masin millist faili avanud.

Sisestamist võimaldavatel ridadel Teenus/Fail ja Host/Kasutaja võib kasutada metamärke `*` ja `?` täpselt samamoodi, nagu neid kasutatakse käsureal. Regulaaravaldisi kasutada ei saa.

Veeru päisel klõpsates saab sorteerida nimekirja selle veeru järgi. Nii saad kontrollida, millist faili on kõige enam avatud või milline kasutaja on kõige enam faile avanud või mida iganes.

#### Osa autor

Mooduli autoriõigus 2000: Michael Glauche ja &Alexander.Neundorf; &Alexander.Neundorf.mail;

Algupärandi kirjutas Michael Glauche

Praegune hooldaja on &Alexander.Neundorf; &Alexander.Neundorf.mail;

##### Kaasautorid

- Teisendus KDE juhtimiskeskuse apletiks:

  &Matthias.Hoelzer-Kluepfel; &Matthias.Hoelzer-Kluepfel.mail;

- `K3Process`i kasutamine popeni asemel ja hulganisi vigade kontrolli:

  &David.Faure; &David.Faure.mail;

- Teisendus kcmodule'iks, lehekülgede 2,3,4 lisamine, veaparandused:

  &Alexander.Neundorf; &Alexander.Neundorf.mail;

Dokumentatsiooni autoriõigus 2000: &Alexander.Neundorf; &Alexander.Neundorf.mail;

Dokumentatsiooni teisendas docbook-vormingusse &Mike.McBride; &Mike.McBride.mail;

Tõlge eesti keelde: Marek Laane bald@smail.ee

### Võrguliideste infomoodul

See lehekülg näitab teavet arvutisse paigaldatud võrguliideste kohta.

See, milline teave täpselt näha on, sõltub süsteemist. Mõnes süsteemis ei ole sellist teavet veel võimalik esitada.

Kasutaja ei saa sellel leheküljel midagi muuta.

### OpenGL infomoodul

Käesoleval leheküljel näeb infot paigaldatud OpenGL kohta. OpenGL ("Open Graphics Library" ehk avatud graafikateek) on paljudel platvormidel töötav riistvarast sõltumatu 3D graafika liides.

GLX on OpenGL-i X Window süsteemiga siduv kiht.

DRI (otserenderduse infrastruktuur, Direct Rendering Infrastructure) võimaldab OpenGL-ile riistvaralise kiirenduse. Selleks peab olema 3D kiirendusega videokaart ja korrektselt seadistatud draiver.

Rohkem infot leiab OpenGL ametlikult veebileheküljelt http://www.opengl.org.

### X'i serveri infomoodul

Sellelt ekraanilt leiab kasulikku infot X'i serveri ja X'i praeguse seansi kohta.

Moodulit avades näed mõningat infot. Akna vasak pool kujutab endast infopuud, mille mõnel elemendil eelneb nimetusele plussmärk. Sellel klõpsates avab vastava pealdisega seonduv alammenüü. Miinusmärgil klõpsates alammenüü varjub.

Akna paremal pool on toodud iga vasakul esitatud parameetri väärtused.

Siin esitatud info sõltub sinu seadistustest.

Mõne seadistuse korral ei ole võimalik mõningaid või ka kõiki parameetreid esitada.

Selles menüüs ei ole võimalik ühtegi väärtust muuta, see on puhtinformatiivse otstarbega.

## Autorid ja litsents

&infocenter;

Rakenduse autoriõigus 1997-2001: &infocenter;e arendajad

Kaasautorid:

- Matthias Hoelzer-Kluepfel &Matthias.Hoelzer-Kluepfel.mail;

- &Matthias.Elter; &Matthias.Elter.mail;

Dokumentatsiooni autoriõigus 2000: Michael McBride &Mike.McBride.mail;

Kaasautorid:

- &Paul.Campbell; &Paul.Campbell.mail;

- &Helge.Deller; &Helge.Deller.mail;

- &Mark.Donohoe;

- &Patrick.Dowler;

- &Duncan.Haldane; duncan@kde.org

- &Steffen.Hansen; stefh@mip.ou.dk

- Matthias Hoelzer-Kluepfel &Matthias.Hoelzer-Kluepfel.mail;

- Martin Jones &Martin.R.Jones.mail; >

- &Jost.Schenck; &Jost.Schenck.mail;

- &Jonathan.Singer; &Jonathan.Singer.mail;

- &Thomas.Tanghus; &Thomas.Tanghus.mail;

- &Krishna.Tateneni; &Krishna.Tateneni.mail;

- Ellis Whitehead ewhitehe@uni-freiburg.de

Tõlge eesti keelde: Marek Laane bald@smail.ee

&underFDL; &underGPL;