# Redaktorikomponendi seadistused

Siia rühma on koondatud kõik &kappname; redaktorikomponendiga seotud leheküljed. Enamik siinseid seadistusi on vaikeväärtused, neid saab tühistada failitüüpi määrates, dokumendi muutujatega või neid isegi iga dokumendi puhul eraldi redigeerimise ajal muutes.

## Välimus

### Üldine

Dünaamiline reamurdmine

  Selle märkimisel murtakse tekstiread akna nähtava osa piiril.

  Dünaamilise reamurdmise indikaatorid (kui võimalik)

    Siin, saab valida, millal näidatakse dünaamilise reamurdmise indikaatoreid: Väljas, Järgivad reanumbreid või Alati sees.

  Dünaamiliselt murtud ridade joondus taandesügavusele:

    See võimaldab joondada dünaamiliselt murtud read püstsuunas esimese rea taandesügavuse järgi. See on abiks koodi või märkekeele muutmisel loetavamaks.

    Lisaks saab siin määrata protsendina akna maksimaalse laiuse, mille ületamise korral dünaamiliselt murtud ridu enam püstsuunas ei joondata. Näiteks 50% valimise korral ei joondata ridu, mis on dünaamiliselt murtud kaugemal kui 50% akna laiusest.

Tühimärkide esiletõstmine
  Tabeldusmärkide esiletõstmine

    Redaktor näitab » sümbolit tähistamaks tabeldusmärgi olemasolu tekstis.

  Lõputühikud tõstetakse esile

    Redaktor näitab punkte tähistamaks täiendava tühiruumi olemasolu rea lõpul.

Muu

  Treppimisjoonte näitamine

    Märkimisel näitab redaktor püstjooni, mis aitavad näha treppimise asukohti.

  Valitud sulgude vahemiku esiletõstmine

    Sisselülitamisel tõstetakse esile valitud kokkusobivate sulgude vahele jääv osa.

### Piirded

Piirded
  Voltimismärkide näitamine

    Selle märkimisel näitab vaade koodi voltimise tähiseid, kui muidugi koodi voltimine on üldse võimalik.

  Ikoonipiirde näitamine

    Märkimise korral näeb vasakus servas ikoonipiiret. See näitab näiteks järjehoidjate tähiseid.

  Reanumbrite näitamine

    Märkimise korral näeb vasakus servas reanumbreid.

  Rea muutmise tähiste näitamine

    Märkimise korral näeb rea muutmise tähiseid. Täpsemalt kõneleb sellest .

  Kerimisriba märkide näitamine

    Märkimise korral näeb püstisel kerimisribal märke, mis tähistavad näiteks järjehoidjaid.

  Kerimisriba minikaardi näitamine

    Märkimise korral näitab iga uus vaade püstisel kerimisribal kogu dokumendi minikaarti.

    Kerimisriba minikaardist kõneleb lähemalt .

  Minikaardi laius

    Kerimisriba minikaardi laiuse kohandamine pikslites.

Järjehoidjate menüü sortimine
  Loomisaja järgi

    Uus järjehoidja lisatakse alati teiste järele sõltumata sellest, millisele kohale dokumendis ta osutab.

  Positsiooni järgi

    Järjehoidjad järjestatakse reanumbrite järgi, millele nad on seatud.

## Fondid ja värvid

Siin saab seadistada kõigi värviskeemide kõiki fonte ja värve, samuti luua uusi skeeme või olemasolevaid kustutada. Igal skeemil on oma värvid, fondid ning tavalise ja esiletõstetud teksti stiilid.

&kappname; on juba ette valinud parajasti aktiivse skeemi. Kui soovid kasutada mõnda muud skeemi, vali see liitkastist Skeem. Nuppudega Uus ja Kustuta saab luua uue skeemi või kustutada olemasoleva.

Lehekülje allosas saab valida &kappname; vaikeskeemi.

Vaikimisi tugineb &kappname; värviskeem &kde; parajasti kehtivale värviskeemile. Konkreetseid värve saab lähtestada vaikeväärtusele, kui klõpsata värviredaktoris kirjest paremal asuvale lähtestamisnoolele, kuid võib lähtestada ka kõik värvid korraga, klõpsates paneeli all nupule &kde; värviskeemi kasutamine.

&kde; värviskeemi saab kohandada Süsteemi seadistuste moodulis Värvid.

### Värvid

Redaktori taustavärvid
  Tekstiala

    See on redaktoriala vaikimisi taust ja ühtlasi redaktoriala domineeriv värv.

  Valitud tekst

    See on valitud teksti taust. Vaikimisi on see globaalne valiku värv, mille määravad kindlaks sinu &kde; värviseadistused.

  Aktiivne rida

    See on aktiivse rea värv. Kui määrata see mõnevõrra erinevaks tavalise teksti värvist, näed paremini, millisel real parajasti viibid.

  Otsingu esiletõstmine

    Viimase otsinguga leitud teksti värvi määramine.

  Asendamise esiletõstmine

    Viimasele asendamistoimingule vastava teksti värvi määramine.

Ikoonipiire
  Taustaala

    Seda märki kasutatakse ikooni-, reanumbrite ja koodivoltimise märkide piirde näitamisel redaktori vasakus servas, kui nende näitamine on sisse lülitatud.

  Reanumbrid

    Seda värvi kasutatakse reanumbrite näitamiseks vaate vasakus servas, kui nende näitamine on sisse lülitatud.

  Reamurdmise märkija

    Seda värvi kasutatakse nii püstiselt joondatud dünaamiliselt murtud ridade vasakul pool asuva mustri kui ka staatilise reamurdmise märkija näitamisel.

  Koodi voltimine

    Seda värvi kasutatakse koodiosa esiletõstmiseks, mis volditakse, kui klõpsad dokumendist vasakul asuvale koodi voltimise noolele. Täpsemalt kõneleb sellest koodi voltimist käsitlev osa.

  Muudetud read

    Seda värvi kasutatakse dokumendist vasakul ridade esiletõstmiseks, mida on muudetud, aga pole veel salvestatud. Täpsemalt kõneleb sellest osa .

  Salvestatud read

    Seda värvi kasutatakse dokumendist vasakul ridade esiletõstmiseks, mida on aktiivses seansis muudetud, aga pole veel salvestatud. Täpsemalt kõneleb sellest osa .

Tekstidekoratsioonid
  Kirjaveaga rida

    Seda värvi kasutatakse kirjaveale osutamiseks.

  Tabeldusmärkide ja tühikute märkijad

    Seda värvi kasutatakse tühimärkide tähistamiseks.

  Treppimisrida

    Seda värvi kasutatakse joone tõmbamiseks trepitud plokkidest vasakule, kui vastav valik on märgitud.

  Sulgude esiletõst

    Seda värvi kasutatakse ühtekuuluvate sulgude tausta näitamiseks.

Märgistajate värv
  Järjehoidja

    Seda värvi kasutatakse järjehoidjatele osutamiseks. Täpsemalt kõneleb sellest osa .

  Aktiivne katkestuspunkt

    Seda värvi kasutab GDB plugin aktiivsele katkestuspunktile osutamiseks. Täpsemalt kõneleb sellest GDB pluginat käsitlev osa.

  Saavutatud katkestuspunkt

    Seda värvi kasutab GDB plugin katkestuspunktile osutamiseks, milleni oled jõudnud silumise käigus. Täpsemalt kõneleb sellest GDB pluginat käsitlev osa.

  Välja lülitatud katkestuspunkt

    Seda värvi kasutab GDB plugin mitteaktiivsele katkestuspunktile osutamiseks. Täpsemalt kõneleb sellest GDB pluginat käsitlev osa.

  Täitmine

    Seda värvi kasutab GDB plugin parajasti täidetavale reale osutamiseks. Täpsemalt kõneleb sellest GDB pluginat käsitlev osa.

  Hoiatus

    Seda värvi kasutab ehitamisplugin reale osutamiseks, mis põhjustas kompilaatori hoiatuse. Täpsemalt kõneleb sellest ehitamispluginat käsitlev osa.

  Viga

    Seda värvi kasutab ehitamisplugin reale osutamiseks, mis põhjustas kompilaatori vea Täpsemalt kõneleb sellest ehitamispluginat käsitlev osa.

Tekstimallid ja -jupid
  Taust

    Seda värvi kasutab &kate; koodijuppide plugin koodijupi tausta tähistamiseks.

  Muudetav kohatäitja

    Seda värvi kasutab &kate; koodijuppide plugin kohatäitja märkimiseks, mida saab klõpsates käsitsi muuta.

  Fokuseeritud muudetav kohatäitja

    Seda värvi kasutab &kate; koodijuppide plugin kohatäitja märkimiseks, mida parajasti muudetakse.

  Mittemuudetav kohatäitja

    Seda värvi kasutab &kate; koodijuppide plugin kohatäitja märkimiseks, mida ei saa käsitsi muuta, näiteks automaatselt täidetavad kohatäitjad. Täpsemalt kõneleb sellest &kate; koodijuppe käsitlev osa.

&kde; värviskeemi kasutamine

  Sellele nupule klõpsates seatakse kõik ülal määratud värvid vastavusse kehtiva värviskeemiga, mis on määratud &kde; Süsteemi seadistustes. Täpsemalt kõneleb sellest &kde; värvide juhtimismooduli käsiraamat.

  Kui sa ei kasuta &kde; &plasma; töötsoone, ei ole sel nupul mõju ja seda ei pruugi nähagi olla.

### Font

Siin saab valida skeemi fondi. Selleks võib olla mis tahes süsteemis saadaolev font, valida saab ka selle vaikesuuruse. Dialoogi allosas näeb näidisteksti, mis võimaldab kohe näha, kas valik vastab sinu maitsele.

Täpsemalt kõneleb fondi valimisest &kde; põhialuste käsiraamatu fontide valimist tutvustav osa.

### Vaikimisi teksti stiilid

Vaikimisi teksti stiilid päritakse esiletõstetud teksti stiilidest, mis lubab redaktoril näidata teksti väga ühtlaselt - nii kasutab näiteks kommentaaritekst sama stiili peaaegu kõigis tekstivormingutes, milles &kappname; üldse suudab teksti esile tõsta.

Nimed stiilide nimekirjas kasutavad nende jaoks määratud stiili, mis lubab kohe näha, milline antud element välja näeb.

Iga stiili puhul saab määrata üldisi atribuute ning esiplaani ja taustavärvi. Taustavärvi tühistamiseks kasuta hiire parema nupuga klõpsates ilmuvat menüüd.

### Esiletõstetud teksti stiilid

Siin saab muuta konkreetsete esiletõstu definitsioonide korral kasutatavaid stiile. Redaktor valib juba ette esiletõstu, mida kasutab aktiivne dokument. Mõne muut esiletõstu stiilide muutmiseks vali see stiilide nimekirja kohal asuvast liitkastist Esiletõst.

Nimed stiilide nimekirjas kasutavad nende jaoks määratud stiili, mis lubab kohe näha, milline antud element välja näeb.

Iga stiili puhul saab määrata üldisi atribuute ning esiplaani ja taustavärvi. Taustavärvi tühistamiseks kasuta hiire parema nupuga klõpsates ilmuvat menüüd. Lisaks näeb, kas stiil vastab vaikimisi stiilile või mitte, ning soovi korral määrata, kas see peab sellele vastama või mitte.

Kindlasti märkad, et mitmed esiletõstud sisaldavad teisi esiletõste, mida tähistavad rühmad stiilide nimekirjas. Näiteks enamik esiletõste kasutab esiletõstu Alert ning paljud lähtekoodivormingud esiletõstu Doxygen. Nende rühmade värvide muutmine mõjutab aga ainult stiile valitud esiletõstus.

## Redigeerimine

### Üldine

Staatiline reamurdmine

  Reamurdmine tähendab seda, et redaktor alustab teatud hetkel automaatselt uut rida (murrab senise rea) ja viib kursori uue rea algusse. &kappname; alustab uut rida automaatselt, kui aktiivne rida on saavutanud pikkuse, mille määrab valik Reamurdmise veerg.

  Staatilise reamurdmise lubamine

    Lülitab staatilise reamurdmise sisse või välja.

  Staatilise reamurdmise märgi näitamine (kui võimalik)

    Märkimisel tõmmatakse püstjoon reamurdmise veeru kohale, mis on määratud dialoogi Seadistused Redaktori seadistamine... leheküljel Redigeerimine. Pane tähele, et reamurdmise märkijat näidatakse ainult siis, kui kasutad fikseeritud laiusega fonti.

  Reamurdmise veerg

    Kui staatiline reamurdmine on sisse lülitatud, saab siin määrata rea pikkuse (märkides), mille saavutamise järel murrab redaktor automaatselt rida.

Muu
  Aktiivse rea kopeerimine või lõikamine valiku puudumisel

    Kui see on sisse lülitatud ja tekstivalik puudub, sooritatakse kopeerimine ja lõikamine tekstireal, kus kursor tegelikult asub.

### Tekstis liikumine

Tekstikursori liikumine
  Nutikas Home ja End

    Valimise korral sunnib klahvi Home vajutamine kursori tühimärke eirama ja suunduma rea teksti algusse.

  PageUp/PageDown liigutab kursorit

    Selle valikuga muutub kursori käitumine, kui vajutada klahvi Page Up või Page Down. Kui see on märkimata, säilitab tekstikursor vastava klahvi vajutamisel oma suhtelise positsiooni &kappname; aknas - kui näiteks see oli varem keset teksti, jääb ta ka keset teksti (kui liikumisel ei jõuta just teksti algusse või lõppu). Kui valik on sisse lülitatud, liigub kursor klahvi vajutamisel vastavalt nähtavaleilmuva teksti alumisse või ülemisse ritta.

  Kursori automaatne tsentreerimine:

    Määrab ridade arvu, mida võimaluse korral näidatakse all- ja ülevalpool kursorit.

Teksti valimise režiim
  Normaalne

    Valik kirjutatakse teksti sisestamisel üle ja läheb kaotsi kursori liikumisel.

  Püsiv

    Valik jääb alles ka pärast kursori liikumist ja teksti sisestamist.

  Kerimise lubamine üle dokumendi lõpu

    See võimaldab kerida üle dokumendi lõpu. Seda saab kasutada näiteks dokumendi allosa püstiseks tsentreerimiseks või selle paigutamiseks aktiivse vaate ülaossa.

### Treppimine

Treppimise vaikerežiim:

  Siin saab valida vaikimisi kasutatava automaatse treppimise režiimi. Väga soovitav on valida siin `Puudub` või `Tavaline` ning määrata failitüübi seadistustes treppimise režiimid erijuhtudeks, näiteks C/C++ koodile või &XML;-ile.

Treppimisel kasutatakse
  Tabeldusmärgid

    Märkimise korral lisab redaktor tabeldusmärgid, kui vajutad klahvi &Tab; või kasutad automaatset treppimist.

  Tühikud

    Märkimise korral lisab redaktor klahvi &Tab; vajutamisel või automaatse treppimise kasutamisel kindla arvu tühikuid vastavalt asukohale tekstis ja määratlusele `TAB laius`.

  Tabeldusmärgid ja tühikud

    Märkimise korral lisab redaktor treppimisel või klahvi &Tab; vajutamisel, kui tegemist on rea algusega, ent tabeldusmärgid, kui klahvi &Tab; vajutatakse rea keskel või lõpus.

  TAB laius:

    Siin saab määrata tühikute arvu, mida näidatakse tabeldusmärgi asemel.

  Treppimise laius:

    Treppimise laius tähendab tühikute arvu, mida kasutatakse reale taande andmiseks. Kui seadistatud on treppimine tabeldusmärkidega, lisatakse tabeldusmärk, kui taane on jagatav tabulaatori laiusega.

Treppimise omadused
  Liigsed tühikud hoitakse alles

    Kui see on märkimata, joondab treppimise taseme muutmine rea valikuga Treppimise laius määratud laiuse kordse võrra.

  Kohendatakse lõikepuhvrist asetatud teksti treppimist

    Selle märkimisel trepitakse lõikepuhvrist asetatud tekst. Menüükäsuga Võta tagasi saab treppimise eemaldada.

Treppimistoimingud
  Backspace rida alustavas tühjas ruumis vähendab treppimist

    Sisselülitamisel saab klahviga &Backspace; vähendada taanet, kui kursor asub rida alustavas tühjas ruumis.

  Tabeldusklahvi toiming (kui valik puudub)

    Kui soovid, et &Tab; joondaks aktiivse rea aktiivses koodiblokis nagu Emacsis, muuda &Tab; toimingu Joonda kiirklahviks.

    Alati siirdutakse järgmisele tabelduskohale

      Sisselülitamisel lisab klahv &Tab; alati tühja ruumi, et jõuda järgmisele tabelduskohale. Kui lehekülje Redigeerimine kaardil Üldine on märgitud valik Tabeldusmärgid asendatakse tühikutega, lisatakse tühikud, vastasel juhil üks tabeldusmärk.

    Alati suurendatakse treppimistaset

      Sisselülitamisel trepib klahv &Tab; aktiivset rida alati märkide võrra, mis on määratud valikuga Treppimise laius.

    Treppimistaset suurendatakse viibimisel rida alustavas tühjas ruumis

      Sisselülitamisel klahv &Tab; kas trepib aktiivset rida või liigub järgmisele tabelduskohale. Kui sisestuspunkt asub rea esimese mittetühikust märgi juures või selle ees või kui midagi on valitud, trepitakse aktiivset rida märkide võrra, mille määrab kindlaks valik Treppimise laius. Kui sisestuspunkt asub rea esimese mittetühikust märgi järel ning midagi pole valitud, lisatakse tühi ruum, et jõuda järgmisele tabelduskohale: kui lehekülje Redigeerimine kaardil Üldine on märgitud valik Tabeldusmärgid asendatakse tühikutega, lisatakse tühikud, vastasel juhil üks tabeldusmärk.

### Automaatne lõpetamine

Üldine
  Automaatse lõpetamise lubamine

    Märkimise korral ilmub kirjutamise ajal automaatselt sõnalõpetuse hüpikkast, mis näitab tekstikirjeid, millega saab lõpetada parajasti kirjutatavat teksti.

Lõpetatava sõna minimaalne pikkus

  Teksti kirjutamise ajal otsib sõnalõpetus dokumendist sobivaid sõnu. Selle valikuga saab määrata minimaalse tähtede arvu, mida on vaja sõnalõpetuse aktiveerimiseks ja lõpetuskasti avamiseks.

Lõpu eemaldamine lõpetamisel

  Eelmise sõna lõpu eemaldamine lõpetuselemendi valimisel nimekirjast.

### VI sisestusrežiim

Üldine
  VI sisestusrežiimi kasutamine

    Valimisel lubatakse uue vaate avamise korral VI sisestusrežiim. Soovi korral saab menüüst Redigeerimine VI sisestusrežiimi alati sisse või välja lülitada.

  VI käsud tühistavad Kate kiirklahvid

    Valimisel tühistavad Vi käsud &kappname; sisseehitatud käsud. Näide: &Ctrl;Rsooritab toimingu uuesti ning tühistab standardtegevuse (otsimis- ja asendamisdialoogi avamine).

Klahvide seostamine

  Klahvide seostamist kasutatakse vajutatavate klahvide tähenduse muutmiseks. See võimaldab omistada teatavatele klahvidele kindlaid käske või anda teatavate klahvide vajutamisega lausa terve rida käske.

  Näide:

  F2 -> `I--` &Esc;

  See lisab rea ette `I--`, kui vajutada F2.

### Õigekirja kontroll

Neid seadistusvalikuid kirjeldatakse Süsteemi seadistuste mooduli Õigekirja kontroll dokumentatsioonis.

## Avamine/Salvestamine

### Üldine

Faili vorming
  Kodeering

    Siin saab määrata failide avamisel ja salvestamisel kasutatava standardse kodeeringu, mida kasutatakse juhul, kui seda ei muudeta avamise/salvestamise dialoogis või käsureavõtmega.

  Kodeeringu tuvastamine

    Rippmenüüst saab valida sobiva valiku, ka näiteks keelata automaatse tuvastamise või siis valida Universaalne, mille korral lülitatatakse automaatse tuvastamine sisse kõigi kodeeringute puhul. Aga et see tuvastab tõenäoliselt ainult utf-8/utf-16 kodeeringu, võib olla mõistlikum valida konkreetne piirkond. Kui faili sisuga ei klapi ei ülal standardsena valitud kodeering, avamis-salvestamisdialoogis määratud kodeering ega käsureal määratud kodeering, siis alustatakse selle tuvastamist.

  Varukodeering

    See määrab varukodeeringu, mida püütakse kasutada failide avamisel, kui ülal standardsena valitud kodeering, avamise või salvestamise dialoogis määratud kodeering ega käsureavõtmega määratud kodeering ei sobi faili sisuga. Enne selle kasutamist püütakse kodeering määrata faili algusest baidijärjestuse tähist otsides: kui see leitakse, valitakse õige Unicode'i kodeering, vastasel juhul käivitatakse tuvastamine ja alles kõige lõpuks kasutatakse varukodeeringut.

  Rea lõpp

    See määrab aktiivse dokumendi eelistatud rea lõpu režiimi. Võimalikud valikud on &UNIX;, DOS/&Windows; või Macintosh.

  Automaatne rea lõpu tuvastamine

    Märkimisel tuvastab redaktor ise automaatselt rea lõpu tüübi. Esimest leitud rea lõpu tüüpi kasutatakse terves failis.

  Baidijärjestuse tähiste lubamine

    Baidijärjestuse tähis on spetsiaalne jada Unicode'i kodeeringus dokumentide alguses. See aitab redaktoril avada tekstidokumendid õiges Unicode'i kodeeringus. Täpsemalt kõneleb sellest Byte Order Mark (inglise keeles).

  Reapikkuse piirang

    Paraku ei ole &Qt; puudujääkide tõttu &kappname; just kõige parem tööriist, kui asi puudutab eriti pikki ridu. Seepärast murrab &kappname; read automaatselt, kui nad on pikemad kui siin määratud märkide arv. Kui sa ei soovi seda, määra väärtuseks `0`.

Automaatne puhastus salvestamisel
  Lõputühikud eemaldatakse

    Redaktor kõrvaldab faili salvestamisel automaatselt lisatühikud tekstiridade lõpust. Selle vältimiseks võid valida Mitte kunagi. Valik Muudetud ridadel teeb seda ainult ridadel, mida oled muutnud pärast dokumendi viimast salvestamist, Kogu dokumendis eemaldab tühikud aga tingimusteta kogu dokumendist.

  Reavahetuse lisamine faili lõppu salvestamisel

    Redaktor lisab faili salvestamisel automaatselt faili lõppu reavahetuse, kui seda seal veel ei ole.

### Muu

Kataloogi seadistustefail
  Seadistustefaili otsimissügavus

    Redaktor otsib &kappname;'i seadistustefaili määratud arvu kataloogitasemeid ülespoole ja laeb sellest seadistused. Täpsemat teavet neist peidetud kataloogiseadistuste failidest leiab dokumendi muutujate osas.

Salvestamisel tehakse varukoopia

  Salvestamise ajal varukoopia loomise kasutamisel kopeerib &kappname; selle enne muudatuste salvestamist kettale, andes failile nime <prefiks><failinimi><sufiks>. Sufiks on vaikimisi ~ ning prefiks vaikimisi puudub.

  Kohalikest failidest

    Märkimisel tehakse salvestamisel varukoopia kohalikest failidest.

  Võrgufailidest

    Märkimisel tehakse salvestamisel varukoopia võrgufailidest.

  Prefiks

    Varundatud failide nime ette lisatav prefiks.

  Sufiks

    Varundatud failide nime järele lisatav sufiks.

  Saalefailide sünrkoonimise keelamine

    &kappname; suudab taastada vähemalt suurema osa pärast viimast salvestamist kirjutatust näiteks krahhi või elektrivoolu kadumise korral. Pärast dokumendi esimest redigeerimistoimingut luuakse saalefail (.swp.<failinimi>). Kui kasutaja ei salvesta muudatusi ja &kappname;t taba krahh, jääb saalefail kettale. Faili avamisel &kappname; kontrollib, kas sellele dokumendile vastab mõni saalefail ja kui vastab, siis pärib, kas kasutaja soovib taastada kaotsi läinud andmed või mitte. Samuti on kasutajal võimalik vaadata algse ja taastatud faili erinevusi. Saalefail kustutatakse pärast iga salvestamist ning normaalse rakendusest väljumise puhul.

    &kappname; sünkroonib saalefaile kettal iga 15 sekundi järel, aga ainult juhul, kui neis on midagi muutunud pärast viimast sünkroonimist. Kasutaja võib soovi korral saalefailide sünkroonimise välja lülitada valikuga Saalefailide sünkroonimise keelamine, aga see võib kaasa tuua suuremaid andmekaotusi.

### Režiimid ja failitüübid

Sellel leheküljel saab tühistada konkreetsete MIME tüüpidega dokumentide vaikeseadistused. Kui redaktor avab dokumendi, uuritakse, kas see vastab mõnele defineeritud failimaskile või MIME tüübile ning kui vastab, siis rakendatakse antud tüübile määratud muutujad. Kui sobib mitu failitüüpi, kasutatakse seda, millel on kõrgem prioriteet.

Faili tüüp

  Esimeses hüpikkastis näidatakse kõrgeima prioriteediga failitüüpi. Kui leitakse rohkem failitüüpe, on ka need nimekirjas näha.

  Uus

    Selle nupuga saab luua uue failitüübi. Klõpsamise järel muutuvad allolevad väljad tühjaks ja sa saad need ise vajaliku infoga täita.

  Kustuta

    Olemasoleva failitüübi eemaldamiseks vali see hüpikkastist ja klõpsa nupule Kustuta.

Aktiivse failitüübi omadused

  Esimeses hüpikkastis näidatakse kõrgeima prioriteediga failitüüpi. Kui leitakse rohkem failitüüpe, on ka need nimekirjas näha.

  Nimi

    See on nimi kujul, nagu seda näidatakse menüüs Tööriistad Failitüübid.

  Sektsioon

    See on sektsiooni nimi kujul, nagu seda näidatakse menüüs Tööriistad Failitüübid.

  Muutujad

    Selle stringiga saab muuta &kappname; seadistusi antud MIME tüübiga failide korral, kasutades selleks &kappname; muutujaid. Siin saab määrata peaaegu kõiki asju, näiteks esiletõst, treppimise režiim jne.

    Kõigi saadaolevate muutujate loendi ja nende kirjelduste nägemiseks klõpsa Muuda. Märgi vasakul asuv kastike, et lülitada sisse konkreetne muutuja, ja määra seejärel paremal kindlaks muutuja väärtus. Mõned muutujad pakuvad rippmenüüd võimalike väärtuste valimiseks, teiste korral tuleb aga väärtus käsitsi sisestada.

    Täielikku teavet muutujate kohta annab osa Seadistamine dokumendi muutujatega.

  Esiletõstmine:

    Uue failitüübi loomisel saab selle rippmenüüga valida failitüübi esiletõstmiseks.

  Treppimise režiim:

    See rippmenüü võimaldab määrata uute dokumentide treppimise režiimi.

  Faili laiendid

    Metamärke kasutades saab valida faile nime järgi. Tüüpiline metamärgimask kasutab tärni ja faililaiendit, näiteks `*.txt; *.text`. String koosneb semikooloniga eraldatud maskide nimekirjast.

  MIME tüübid

    Avab nõustaja, kust saab valida MIME tüübid.

  Prioriteet

    Määrab antud failitüübi prioriteedi. Kui fail sobib mitme failitüübiga, kasutatakse seda, millel on kõrgem prioriteet.

Hangi esiletõstu failid...

  Sellele nupule klõpsates saab alla laadida uusi või uuendada seniseid süntaksi esiletõstmise definitsioone &kappname; veebileheküljelt.

## Laiendid

Kaardil Laiendused on näha kõik saadaolevad pluginad ning siin saab märkida, milliseid neist kasutada, milliseid mitte. Klõpsuga nupule Info avatakse antud plugina infodialoog.

Plugina märkimise korral saab tarvitada nuppu Seadista ning vastavat pluginat seadistada.

Täpsemalt kõneleb saadaolevatest pluginatest .